Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Fem, fire, tre, to, en.
Filmen starter normalt nu,
men du skal vide, at filmen giver en analyse af politiets historie
som du skal overveje.
Denne film kræver nysgerrighed eller i det mindste mistænksomhed.
Jeg overlader det til dig.
Politiets magt er øjeblikkelig magt.
Det er lige nu.
Gør det, jeg bad dig om nu.
Ingen ventetid. Nej. Ingen telefonopkald. Intet af det. Ellers.
Jeg bestemmer, hvad der sker nu.
Det kræver kun et hjerte at være en god betjent.
Men nogle gange skal man være hård.
Nogle gange skal man være en ond mand.
Politiet! Rør jer ikke!
Gør holdt.
Knæskridt.
Hofteskridt.
I DE NÆSTE TO ÅRTIER STIFTEDE NEW YORK CITY, PHILADELPHIA, CINCINNATI
DERES EGNE KORPS
I mange institutioner er det: "Sådan har vi altid gjort"
"Så det er sådan, det skal fungere," uden at nogen spoler tilbage
for at spørge: "Hvad gjorde vi i starten?"
Hvor kommer ordet politi fra? Det kommer fra ordet polis.
Idéen er, at vi er et selvstyrende folk,
og vi tror på princippet om selvstyre.
Men vi ved ikke, hvem der styrer politiet.
Vi kan aldrig finde ud af, hvad der giver politiet autoritet over folket.
Politiet i vores lokalsamfund besætter vores område, vores samfund
som en form for besat territorium.
Mange føler, at politiet er ude af kontrol.
Men det er også sådan, at der er forfærdelig kriminalitet
vold i nogle lokalsamfund, og det er også ude af kontrol.
DER ER 18.000 AGENTURER
MED OVER EN MILLION BETJENTE.
Politiets brutalitet indikerer,
at vi ikke har opnået fuldt statsborgerskab.
Og derfor er politiet gnisten til så store protester,
fordi det er en direkte krænkelse af vores tilhørsforhold,
af vores evne til at være her.
Spred jer med det samme, eller I bliver anholdt.
Gør det nu!
Hvis vi skulle starte et land i morgen, og en del af det, vi skulle skabe,
var et system med lov og orden,
er er næsten ingen chance for, at vi ville opfinde det nuværende.
Men vi fortsætter med at have det hver eneste dag.
Politiets magt er enorm, almægtig og svær at fastslå.
Det er en million politifolks magt overalt på én gang.
Men politiets magt er ekstremt intim.
Den samme store institution kan gennemsøge dine lommer,
spore din mobiltelefon, kræve din identifikation,
se dig med overvågningskameraer eller indsamle dit dna.
I USA er politiets magt stort set ureguleret.
Hvem er mest magtfuld i denne form for demokrati?
Folket eller politiet?
MINNEAPOLIS, MARTS 2022
Hvilken slags kriminalitet er mest udbredt i nordsiden?
Hvad beskæftiger du dig med her?
Vi håndterer meget vold, mord. Det er North High School, min skole.
FJERDE DISTRIKT ER I DET NORDLIGE MINNEAPOLIS
Vi håndterer meget vold.
Vores quarterback
blev skudt og dræbt for to uger siden.
Hvad skete der?
De troede, de ville slippe skolen tidligt, så de unge
kunne protestere Amir Locke-skyderiet.
Så D Hill forlod skolen med nogle andre spillere.
Han var på vej hjem eller til en ven,
og han endte med at gå forbi en fyr på Golden Valley Road,
vi kører forbi nu.
Han gik bare forbi ham.
Fyren vendte sig om, og vi ved ikke, om de ramte hinanden, men D...
blev ved med at gå.
Fyren trak en pistol fra en rygsæk og skød ham i baghovedet.
Dræbte ham på stedet.
- Op med næverne. - Nu sker det.
- Pas på hinanden. - Koncentrer dig, Klaus.
Hoveddøren er åben. Jeg åbner.
Politiet er en paramilitær organisation.
Det er politiet! Ransagning!
Slå til den!
- Af sted! - Politiet!
- Ransagningskendelse! Ned! - Ned på jorden!
Med dig!
Og folk ved ikke, hvorfor det blev en paramilitær organisation.
Fordi politiet kom fra slavepatruljen.
Op!
Op, skat!
Hvis slaverne i byen ikke har en seddel fra Massa,
får de tæv.
Og herrene er bare trætte af de slavepatruljer, ikke?
Så de spurgte Citadellet:
"Kan du træne dem? Giv dem en form for struktur?"
Gæt, hvad strukturen er?
Paramilitær.
Hvor bor du?
- 80th og... - Ned med hænderne.
- Gå derhen. - 80th og Figueroa.
Hvis vores betjente forstod det
og havde den samtale og lærte,
Vil de vide, at når en afroamerikaner siger:
"Ja, du er et produkt af slavepatruljer."
Men han ville forstå, hvad de mente med det, ikke?
For nogle ord som "patruljering" har vi ikke ændret på, vel?
Vi talte om at få et brev til at gå i byen fra Massa, ikke?
Hvad gør politiet, når de ser en gruppe sorte mænd?
"Hej, lad mig se dit id." Hvad er forskellen?
Når vi tænker på politiets oprindelse i Amerika,
en fristelse til at finde et enkelt punkt.
Men faktisk
er politiarbejde noget, der udvikler sig flere steder over tid.
Et udgangspunkt ville være grænsen,
hvor hvide bosættere befinder sig på et sted,
hvor jordkrav bestrides med oprindelige folk.
Og hvide bosættere forsøger at etablere deres rettigheder og ejerskab over jord.
FRA 1830-1847 INDSATTE DEN AMERIKANSKE REGERING
Grænsemilitsen kunne ses som et udgangspunkt...
for det, vi senere har lært at kende som politiarbejde.
I syden havde man et noget andet system.
Det var et slavepatruljesystem, der var knyttet til militser.
Det var grupper af mænd
som havde til opgave at gå rundt i plantager
og sørge for , at slaverne, der boede omkring plantagerne, ikke lavede ballade.
De førte tilsyn med disse grupper.
Så slavepatruljen vokser op til en institutio
i forhold til slaveri, som vi også kan se
som en begyndende politistyrke.
Siger I til, når vi er klar?
Ja, vi er klar.
Godt. Værsgo.
I det 18 . og 19. århundrede så vi kommunkale politikorps
der mest er tilsigtet at opretholde orden blandt arbejdere,
altså arbejderklassen.
Så det ville være den tredje slags sted,
hvor politiet udvikler sig som en måde at styre klassens orden på.
Brand- og autoarbejdere strejker i Toledo.
Statsvagter måtte ty til tåregas, bly og koldt stål
at dæmpe temperamenter, ansporet af radikale agitatorer.
Tåregas og gas i en kvælende spærreild.
En sand kampzone, hvor to blev dræbt og syv såret,
før de strejkendes rækker brød, og deres ledere blev samlet.
Krig i gaderne. Borgerstrid, når det er værst.
En af politiets vigtigste roller i 18- og 1900-tallet var
at bryde strejker, når arbejdere gik i strejke.
og beskytte arbejdsgivernes ejendom.
Tilbage til det, vi har talt om.
Vi har tre dimensioner af det amerikanske politiske projekt.
Den, der affødes af slaveri
og indfangningen og tvangen af sort arbejdskraft.
En, der vokser ud af grænsen
og erobringen af land og indfødte.
Og en, der vokser ud af udviklingen af amerikansk kapitalisme
og dens efterspørgsel efter arbejdskraft.
Det begynder altid fra disse forhold til ejendom.
Det tager udgangspunkt i, at folk uden ejendom...
eller folk, der er ejendom, når det drejer sig om slaver,
er en trussel mod den sociale orden, der er bygget på ejendom,
fordi de ikke har en andel i den orden.
De er ofre for den orden.
ANARKISTER ANHOLDT, 1910
Alle i scenen er nok døde.
De døde, slås eller bliver slået.
Vold, der lever i en fjern fortid.
Forbliver volden i fortiden eller rejser gennem tiden?
Der er en dans her,
bevægelse på tværs af volden og tilbage igen.
Hvad følte de mænd i dette øjeblik?
Hvordan har de det, når kampene stopper?
Retskafne? Stærke?
Når du behersker og kontrollerer andre menneske,
hvad gør denne magt så ved dig?
Vi vælter alle værtshuse, drikkehuller og barer
fra South Canal til North Haven.
Vi tager alle aberne, til de bliver så trætte af det,
at de bliver anholdt eller forlader byen.
Forlad landet! Ikke byen, men landet!
Nej.
Glem de åbne hænder. Luk dem til knytnæver, og brug dem.
Historisk set har lov og orden
betydet at underkue små dele af befolkningen
til gavn for de større dele af befolkningen.
Vi ser på udtrykket lov og orden,
lov og orden er to forskellige ting.
Hvor meget af vores politiarbejde er håndhævelse af loven?
Og hvor meget handler om et velordnet samfund,
og et velordnet samfund, defineret af hvem?
Politiarbejde er uløseligt forbundet med dette lands racehistorie.
Og for at forstå den underliggende ramme
må man virkelig gå tilbage til hjertet
af Europas kulturelle logik.
Det er ikke Ferguson.
Det er ikke ligegyldigt.
Det er Baltimore City
Filosoffen David Hume sagde for eksempel,
at hvis man er sort, efterligner man kun tale.
Hvorfor kan jeg ikke handle uden at blive stoppet?
Så du er ligesom en papegøje, en eksotisk fugl.
Vi sorte får ikke originale idéer.
Det samme som Thomas Jefferson mente, at vi slet ikke har kreativitet.
Immanuel Kant mente, at at være sort fra top til tå er...
et klart bevis på, at det, en sort siger, er dumt.
Den tyske filosof Hegel sagde, at sorte ikke besidder det,
det tyske ord er "geist" eller "ånd."
Vi er evige børn,
primitive i Afrika med undtagelse af Egypten.
Det er rigtigt! I fik det til at være sådan!
Så der er en måde, hvorpå den hvide imaginære
har struktureret den sorte krop mod sig selv,
så hvidhed viser sig at være det menneskelige som sådan,
personen som sådan, og hvor sorte altid er afvigende,
altid urolige eller farlige eller uordnede kroppe.
Hvad vil det sige at forstyrre freden?
At tale for højt?
Stå for tæt på?
Stille for mange spørgsmål? Nægter du at lystre?
Måske er du blevet kaldt farlig ogr afvigende.
Måske er du blevet utilpas
af en uordnet krop, der kom for tæt på.
Hvordan reagerede du?
SOCIAL KONTROL
Kan det være manden,
der for mindre end 24 timer siden
risikerede sit liv for færre penge i timen
end den mand tjener?
POLITIFILMEN
FORTALT AF BEN GAZZARA
Idéen om en politifunktion og dens ansvar over for gruppen
kan sammenlignes med for millioner af år siden,
da forfædrene til disse myrer udviklede deres egen version af en politifunktion.
Så nu, efter millioner af års evolution,
har myren et socialt system, hvor visse myrer
stå vagt og tjekke andre myrer, der vil ind i deres myretuehjem.
Hvis de ses som fjender, signalerer disse politi- eller vagtmyrer,
og andre myrer ankommer og ødelægger den ubudne gæst.
Jeg tror, der er god grund til at tro, at grundlæggelsen
af det moderne politi i det 19. århundrede,
var en reaktion mod folk i det amerikanske samfund,
der blev set som anderledes.
En del taler for det.
Det første politi i New York i 1844
var en direkte reaktion på tilstrømningen af immigranter fra Europa,
og især irerne, der blev set som mindre end underlegne.
Faktisk opfatter vi den irske befolkning i dag som hvide.
men i 1800-tallet blev de ikke set som helt hvide.
BILLEDER AF EN KVINDELIG SKURK
I USA, især i slutningen af det 19. århundrede,
da USA oplevede en enorm immigration,
var der stor uenighed om, hvem der tilhørte hvilken race,
hvad grænserne mellem racerne var.
Så det at blive angrebet af politiet
var ofte en af de måder, folk blev markeret som ikke-hvide.
Så når politiet førte tilsyn med
italienere, grækere eller iriere,
og de blev udsat for misbrug eller diskriminerende politiarbejde,
som mange ikke-hvide er underlagt i dag,
blev de ikke nødvendigvis set som en anden etnicitet i hvidheden,
men som ikke-hvid racestatus.
Politiarbejde er en vej til magt.
Og det, vi har set i løbet af amerikansk historie,
er forskellige hvide etniske grupper, som de er ankommet til USA,
i første omgang var mål for det amerikanske politi,
og ikke kun arbejdede på at assimilere sig i hvidheden,
men i det amerikanske politi.
Når man ser på politistyrkerne i mange amerikanske storbyer,
består de af mange af de hvide etniske identiteter,
som tidligere ville have været ofre for
barske, diskriminerende, aggressive polititaktikker.
Lige før slaveriet og lige efter slaveriet,
blev hvide kontraktstjenere eller fattige hvide,
kontraktstjenere før slaveriet, fattige hvide efter,
blev tilbudt, hvad historikere kalder racebestikkelse:
"Kom væk fra dine klassekammerater. Glem solidaritetsnetværk med dem."
"I stedet vil vi give dig det, der hedder hvidhed."
"Og gennem meget konkrete love og praksis
vil det give dig privilegier."
Og politiet vil være afgørende for at give de privilegier.
I 1690'erne i Virginia
har guvernørerne i Virginia-kolonien den idé:
"Måden at sørge for, at slaver og tjenere ikke mødes
og forsøger at vælte os, siger vi,
at tjenerne beholder deres tøj på, når de bliver pisket,
men slaverne kan afklædes."
Det siger dig et par ting.
Det siger, at hvide privilegier ikke er så gode, hvis man kan blive pisket.
Men det siger også, at der er forsøg på at adskille,
for at sikre, at sorte bliver afsløret,
bogstaveligt talt, som de mest sårbare over for statens magt og vold.
I det omfang, man ikke er sort,
er man tættere på hvid.
Og i kraft af at være tættere på hvid vil niveauet,
frekvensen og faren ved politiarbejde være anderledes.
Jeg fortæller, at jeg som ny jagtede en fyr, der havde stjålet en bil.
Jeg tacklede fyren, fangede ham.
Og jeg blev slået med en lommelygte.
Jeg vente mig og spurgte: "Hvorfor gjorde du det?"
Han sagde: "Der var to sorte dernede."
"Jeg tog den første , jeg kunne." Ikke?
Og det gjorde han uden anger.
Vi hader ikke negeren.
Gud gjorde ham til sort, og han gjorde os hvide.
Og du finder det beskrevet i kapitel 11 i Første Mosebog,
hvor han adskilte racerne.
Og vi ved, at i 5.000 år har den hvide mand været den højeste race.
Vi, ridderne af Ku Klux Klan, vil bevare den hvide race.
På grund af segregation, på grund af den måde race præger sorte,
kunne mange immigranter, der også led uretfærdigheder,
og undertrykkelse og udstødelse,
til sidst blive til noget andet.
Du kan ændre dit efternavn. Du kan miste din accent.
Man kan blive hvid i dette samfund på måder , der aldrig ville ske
for afroamerikanere, fordi man ikke kan ændre sin hudfarve.
VIRGINIA
MODOPRØR
Politiet forsøger at bruge tåregas i vinden, hvis det er muligt.
Hvis vinden blæser imod dig,
bruge en gaspistol til at kaste langdistanceprojektiler
bag folkemængden, så vinden vil bære den gennem pøbelen.
I begyndelsen af det 20. århundrede var politiet i mange byer i USA
totalt integreret med det politiske system i byen.
Da politiet tilhørte den politiske maskine,
var de ineffektive mod kriminalitet.
Faktisk var de del af kriminelle organisationer.
Det forsøgte generationen af politireformatører at ændre på.
Mange af dem havde militærerfaring i udlandet.
Og de kom tilbage til USA og ville forvandle politiet
på samme måde, som militæret havde forvandlet sig
i koloniale militæroperationer
i Caribien og Filippinerne og andre steder.
De ville gøre politiet til professionelle,
ligesom soldater blev mere professionelle.
For at forstå politiet i dag, må du gå tilbage til
de tidlige amerikanske indgreb i udlandet.
Der tænker jeg på August Vollmer.
August Vollmer er fascinerende.
Velkendt i poliitiet.
Han ses som det moderne politis fader.
August Vollmer tjente i militæret,
og han tjente især i Filippinerne
under den spansk-amerikanske krig.
USA siger ikke, at Filippinerne er vores koloni.
Men det holder Filippinerne under en besættelse,
der varer nær et halvt århundrede.
Og etableringen af den besættelse er en brutal krig mod oprør.
En ting ved denne kolonikrig i Filippinerne er det amerikanske militær
perfektionerede en masse teknikker og taktikker til at håndtere opstande,
håndtere oprørere, håndtere...
deres små brune brødre, som de kaldte filippinere.
August Vollmer var en vigtig spiller i den kampagne.
Han blev håndplukket til at tjene
i en af de mobile eliteenheder,
hvor mobile styrker trænger ind i landet
og gennemsøger og tilintetgør filippinske oprørere.
Vollmer er en af de her virkelig flotte skikkelser at se på,
fordi han er politimand,
der tilbringer tid på Filippinerne og tænker på
at designe politiinstitutioner, og så bliver han akademiker.
Så han er en af dem , der skriver ,
hvordan man tænker på, hvordan et politiapparat ser ud.
Inspireret af krigstidens 48-transporter,
har politiets beredne afdeling anskaffet lastbiludstyr.
I førerhuset er der plads til ti betjente, maskingeværer,
tåregasbomber og andet optøjsudstyr.
Vollmer gør det her, hvor han krydser de forskellige domæner,
vi har talt om.
Han tænker på den hjemlige orden.
Han får sin erfaring i en oprørsbekæmpelsessituation,
så en situation, som vi måske opfatter som krig,
men handler om pacificering.
Og han prøver at tænke på,
hvordan man sikrer, at politiet bevarer sin legitimitet.
BERKELEY, 1970
For at undgå fysisk konfrontation brugte politiet igen tåregas.
Denne gang drev det skaren tilbage til monumentet.
Brugen af disse oprørsbekæmpende redskaber og taktikker indgyder politiet
ideen om, at borgere er potentielle kriminelle,
er som oprørere i udlandet,
og derfor statens fjender, hvorfor man kan bruge
den nødvendige vold mod dem.
Når man taler om politiets karakteristika,
er det næsten en kolonial institution.
Det er en regeringsmagt, der bestemmer over folk,
der ikke har indflydelse på den måde, de styres på.
Så for mig betyder det, at politiet som en koloniinstitution
vil primært være orienteret mod at tjene interesserne
af de såkaldte kolonisatorer,
bosætterne, som ofte forbindes med rigdom og hvidhed.
Der er en rigdom af skønhed i vores land.
Alle tænkelige farver kan findes hos amerikanske kvinder.
Miss America tager sit udseende alvorligt,
og hendes skønhed i sind og krop er hendes store amerikanske arv,
hendes førstefødselsret i kraft af, at hendes forfædre kom til dette land
at skabe en ny verden for deres børn og deres børns børn.
På denne frie jord,
mødtes folkene fra mange forskellige lande og giftede sig
og fødte deres børn som amerikanere.
Politiet er ulig alle andre dele af regeringen,
da tydeligst krystalliserer statens grundlæggende magt
ti at kræve monopol på lovlig vold,
at den her vold er okay, den her vold er ikke.
Hvad det vil sige at se på politiarbejdet,
er at se på magt, og hvordan politiet fungerer i et samfund
for at opretholde en bestemt status quo.
Det er uanset, om politiet er bevidste om det eller ej.
Så vi ser på magt,
og vi ser på, hvordan betjente
bliver deltagere i magtens uligheder i dette samfund.
BOSTON, 1987
Kom ind.
Ned på gulvet. Sæt dig ned.
Sæt dig ned. Slap af.
Bliv der.
Er der andre derinde? Slap af.
- Vi gør ikke noget. - Bliv der.
- Er der våben i huset? Nogen stoffer? - Vi har intet herinde.
- Har du penge? Rejs dig op. - Jeg har penge fra mit arbejde.
- Lad os se. - Ja, med mine penge fra mit job.
Voldsarbejde er ikke voldeligt arbejde.
Hænderne på toppen af bilen, begge to. Lige nu! For fanden!
Det er statens vold.
Og det fungerer bedst, når vold er tilbageholdt,
når vold er en trussel, der faktisk ikke er udført,
men forstås som i stand til at blive påført når som helst.
De trak en kniv!
Forstår du mig?
Gå op foran. Nu. Kom derop!
Når jeg taler om marginaliserede mennesker som en slags dystopiske trusler,
bør jeg påpege, at de også betragtes som en smittefare,
der vil påvirke andre.
Så målet er at tvinge dem tilbage på deres plads,
ikke bare deres sociale sted, men...
også i de fysiske geografier, som vi har afsat til dem.
Gruppen, der definerer, hvordan karceral logik har udviklet sig,
har været sorte i USA.
Og det er delvist , fordi politiet voksede
op i forbindelse med at slavebinde sorte.
Da slaveriet blev forbudt,
var det meget skræmmende for mange.
Først fandt de på sorte love,
der kun gjaldt for sorte.
Så det var tydeligt, at vi ville prøve at kontrollere jer
på en måde, vi ikke kontrollerer andre på.
SORTE LOVE FORHINDREDE SORTE FRA AT HAVE ANDET JOB END LANDBRUG,
MANUELT ARBEJDE ELLER HUSHJÆLP
SORTE MÅTTE IKKE KØBE SKYDEVÅBEN.
DE LOD ENHVER HVID PERSON ANHOLDE ENHVER SORT,
HVIS DE TROEDE, DE BEGIK EN FORBRYDELSE.
Demonstrationen afbrydes. Er det forstået?
Det er tydeligt, at denne karcerale logik
ikke kun påvirker sorte, ikke kun brune.
Alle er pakket ind i det.
Men hvis vi ikke havde en historie af frygt for
"Hvad vil vi gøre, når sorte ikke længere er slaver?"
"Hvis vi ikke kan styre dem sådan, hvordan får vi dem så til at arte sig?"
Hvis vi ikke havde den historie,
ville vi måske have set et offentligt system,
der udviklede sig meget anderledes.
NIG, DU HAR ALT. HVAD DU ØNSKER MER?
Hvordan skete det?
Spørgsmålet ramler, så snart du stiller det.
Hvem er "vi"? Hvor er "her"?
Klar... Lige fem!
Du og jeg
deler måske dette land, men er vi tæt nok til at være "vi"?
Er dit Amerika og mit Amerika det samme sted?
Nogensinde?
MODSTAND
Er det politivold?
Eller selvforsvar?
Hvad synes du?
Det var fordomme
for eller imod politiet.
Og vi må hellere få alle de fakta, der skal til at nå
en reel forståelse af politiet,
deres funktion og deres ansvar over for alle borgere.
Så, insekter eller menneskeheden,
idéen om en politistyrke eller kom af nødvendighed.
Selv menneskekroppen har sin politistyrke, når der ved sygdom eller skade,
er hvide blodlegemer som disse, der beskytter os mod skadelige bakterier
og andre stoffer , der truer kroppen.
POLITIFILMEN, 1970
Da menneskeheden blev mere civiliseret,
blev det nødvendigt at leve efter mere detaljerede regler og love.
Der beskyttede svage mod de aggressive stærke.
Her er gruppens styrke og magt
blev givet til enkeltpersoner til brug for gruppen.
Det samme gælder for nutidens moderne politistyrke.
Det er North Minneapolis. Plymouth Avenue.
Plymouth Avenue er kendt for tilbage i 60'erne efter...
Vi havde et oprør i 60'erne. Sent i '67, '68.
Det plejede at være butikker, delikatesseforretninger, alle mulige ting.
Og sorte blev vrede.
De brændte den ned.
PLYMOUTH AVENUE, MINNEAPOLIS, 1967
Jeg kan tydeligt huske det. Jeg var nok fem.
Men jeg kunne huske hændelsen, for dagen efter
kørte min onekl os herned,
gik ind i den jødiske deli og plyndrede den, ikke?
Han to kød g det hele.
Min mor bad min onkel om at lade være,
fordi hun fik kredit i forretningen.
Hvad skete der i samfundet, der gjorde folk vrede?
Der var en politihændelse.
Det var ikke et stabilt miljø for sorte.
Politichikane i North Minneapolis.
Der var en hændelse på en bar, hvor en af barejerne
brutalt bankede en sort mand, og betjentene gjorde intet ved det,
hvilket fik folk til at få nok.
Der var forretninger på Plymouth Avenue.
En aften satte de ild til den.
Og det er som mange scener i Amerika det år.
LOS ANGELES EFTER DAGE MED SANSELØS VOLD
Udbrændte bygninger, flammer, der raser ude af kontrol
og en atmosfære af frygt
svæver stadig over den stille Watts i Los Angeles.
Smid pungen og få hænderne op.
Hænderne op!
Hænderne op. Få dem op! Hænderne op.
Sorte leder bebrejdede et væld af sociale elementer.
Fattigdom og arbejdsløshed, dårlige skoler og boliger,
alt sammen diskrimination.
Men mest af alt, sagde talsmanden, politiets brutalitet.
Mens den traditionelle visdom er, at beboerne,
især de sorte,
startede disse voldelige episoder mod politiet...
...og mod institutioner i deres lokalsamfund.
Og når vi ser på historien...
og udbredelsen af denne form for politisk protest,
var der omkring 2.000 oprør mellem 1964 og frem til 1972.
Vi ser, at det faktisk var politiet, der fremprovokerede de hændelser.
Helt utroligt.
Skyderi midt på Broadway.
Granat i Los Angeles' gader.
Og jeg siger, at vi ikke vil se et Harlem eller et Rochester eller et New York.
Vi kan løse det. Der er tid.
Der kommer et til i aften, om I kan lide det eller ej.
Nej, vent. Hør her.
Se, de. Vi, de sorte, er helt trætte.
Ved du, hvad de gør? De er ligeglade.
De vil ikke slås hernede mere.
De går efter hvide.
Og ingen her ville stoppe dem, da de brændte vores kirke ned.
Men når vi gør gengæld, er alle vrede.
På mange måder tænker vi på optøjerne i 1960'erne
som et svar på politiets brutalitet.
Men de er også et svar
på en lang periode med hvid pøbelvold.
Tænk ikke på det, for vi tager det ikke mere.
I Lowndes County, Alabama, brændte de to kirker ned til grunden i sidste måned.
De var sorte kirker.
En uge senere blev en hvid kirke brændt ned til grunden.
Enten vil vi alle tilbede indendørs, ellers tilbeder vi alle udendørs.
Oprøret fandt sted i det industrielle Midtvest,
Solbæltet , Rustbæltet, Østkysten og Sydstaterne.
I bund og grund overalt , hvor sorte boede
under adskilte, ulige forhold, udover at blive politis ofre
og overvåget på nye måder under krigen mod kriminalitet i 1960'erne,
førte til en blanding, hvor oprør brød ud
over hele landet i store og små byer.
Vi er trætte af at blive hundset med af jer hvide.
Hvor slemt? På hvilken måde?
Stopper os på gaden, sparker dørene ind,
tager os på stationen, sparker tænder ud.
De stopper folk på gaden nu,
men de stoppede ikke folk før.
De har gjort det længe før nu.
Politiet skal ikke i vores samfund...
fremme vores velfærd eller for vores sikkerhed.
Men de er der for at inddæmme os, for at brutalisere og myrde os,
fordi de har deres ordrer.
Politiet i vores lokalsamfund kunne umuligt være der
for at beskytte vores ejendom, for vi har ingen.
De kunne umuligt være der
for at give os lovens retfærdighed af den simple grund,
at politiet selv nægter os lovens retfærdighed.
Så det er tydeligt, at politiet kun er i vores samfund,
ikke for vores sikkerhed, men for vores virksomhedsejere i samfundet
og sørge for, at status quo bevares.
Når I indser , at I betaler skat,
skat for, at politiet kan tæve jer.
I betaler dem.
I betaler for at få tæsk.
I betaler dem for at slå jeres børn.
I betaler dem for at jage jer væk.
I betaler dem for at dræbe jer.
GLOBAL OPSTAND
Vær ikke bange. Skam dig ikke.
Vi vil have sort magt.
Stokely Carmichael, en 25-årig revolutionær.
Det var her i Mississippi i sommers,
at Carmichael med sit råb om Black Power,
først blev en national skikkelse, og for mange en skræmmende en.
Alle domestole i Mississippi bør brændes ned i morgen
for at rense ud.
Nu ved I, hvad I skal sige, når de spørger!
- Hvad vil I have? - Sort magt!
Politiet forstod sort radikalisme
i 1960'erne som en global formation.
Politiet forstod truslen fra kommunisme,
der lod til at gå hånd i hånd med sort radikalisme som et globalt problem,
der ikke var begrænset til "derovre."
Sikkerhedsfolk i USA så på,
hvad der skete på gaderne i amerikanske byer.
De så alle disse bevægelser som ensbetydende med
og lig de befrielsesbevægelser, der fandt sted over hele kloden.
Der var enorm frygt for radikalisme, for kommunisme.
Til idéen om militariseringen af politiet
må vi tilføje et begreb, der måske er en akavet sætning,
men vi må tænke på, hvordan militæret blev politiificeret.
Et tusind.
Vent.
Markør.
Politiet er den vigtigste kategori.
Militærets opgave handler om politiarbejde.
Det handler ikke om at udkæmpe krige for nationalt forsvar
med andre lande efter Anden Verdenskrig.
Det handler om oprørsbekæmpelse i udlandet,
pacificering.
De militære aspekter infiltrerer politiet,
og politiets begrundelse går ind i militæraktion.
Folk kommer til mere og mere radikale konklusioner,
og i USA,
er disse konklusioner drevet af internationale bevægelser,
antikoloni-bevægelser.
I de lande
tiltager folk radikale politiske rammer.
De kalder sig socialister.
De udfordrer og kræver retten til at regere på det grundlag.
Og det er ideer, der giver mening for radikale i dette land,
hvor du måske ikke er en koloniseret befolkning i samme forstand.
Men dine forhold ser sådan ud.
31. JANUAR 1971
LOS ANGELES, 1971
Det er måske ikke traditionel kolonialisme,
men det ligner meget.
Så folk begynder at tage de samme idéer
og retorig at at sætte spørgsmålstegn ved kapitalismen.
Vores negere har brug for ledere.
Hvor er de?
De er her ikke, og de kommer ikke nu, fordi...
Okay. Ja, de sælger os igen,
og vi er trætte af at blive solgt som slaver.
- Du må ikke dræbe mig! - Kom op af rendestenen.
Slå mig ikke ihjel.
Da det hele var forbi, var en ung demonstrant
blevet skudt ihjel.
Mindst 30 blev såret, 19 af skudsår, 88 blev anholdt.
Gennem 1960'erne
mente mange politifolk, at borgerrettighedsbevægelsen
og Black Power-bevægelsen var Sovjetunionens bedragere.
De blev manipuleret,
der var agitatorer, der satte idéer i hovederne
på afroamerikanere over hele landet,
at overbeviste dem om at gøre oprør.
Samuel Cartwright var læge,
som ofte blev konsulteret af hvide plantageejere
fordi plantageejerne bemærkede, at sorte folk
ville flygte fra plantagerne, hvilket man skulle tro, er naturligt.
Du vil være fri. Så du ville flygte.
De hvide plantageejere forstod det ikke.
Hvis sorte var underlegne, hvis de var som løsøre,
hvorfor så flygte?
l Samuel Cartwright tænker over det.
Han siger, han har et svar.
Han siger, at sorte lider af det, han kaldte "drapetomani",
og "drapetomani" er sygdommen at flygte fra plantager.
Den sorte krop bliver rettet efter billedet af hvide mennesker,
fordi sorte ikke kan ønske at være frie.
For hvis de flygter fra plantager, fordi de ønsker frihed,
modbeviser det påstanden om, at sorte naturligt er slaver.
Vent lidt. Vi vil bare have job.
Vi får job, vi generer ikke nogen.
Ellers river vi Los Angeles i stykker.
Hvad synes du om politiets situation?
Politi?
Politiet? Dem brænder vi også.
Politiet så ikke disse bevægelser som organiske, som berettigede,
som baseret på ægte uretfærdighed.
Og det betød, at disse bevægelser blev behandlet,
som om de var et fjendtligt komplot.
Af den grund
var de værktøjer, der var blevet brugt mod bevægelserne i udlandet,
også passende at bruge derhjemme.
Mine amerikanere,
vi har udholdt en uge, som ingen nation bør leve igennem.
Vi må kende svaret.
på tre grundlæggende spørgsmål om disse optøjer.
Hvad er der sket? Hvorfor skete det?
Hvad kan man gøre for at forhindre, at det sker igen og igen?
Jeg udnævner i aften
en særlig rådskommission for civile uroligheder.
Guvernør Otto Kerner fra Illinois har sagt ja til at fungere som formand.
HVAD DER SKETE MED RAPPORTEN
Kerner-rapporten er et stort dokument.
Det er skelsættende i den amerikanske regerings historie.
For første gang har du en klar genkendelse
af den måde, hvorpå
det amerikanske samfunds politiarbejde er dybt sammenvævet
med skabelsen af et samfund, der er splittet efter race,
og som kommissionen klart siger, adskilt og ulige.
Rapporten var en løbsk bestseller.
Der blev solgt 740.000 eksemplarer de første tre uger.
Over en million er på tryk.
Bantam Books, der udgav første udgave,
kaldte det den bedst sælgende paperback siden Valley of the Dolls.
som den ikke præcis ligner i stil.
KOMMISSIONEN SKITSEREDE FLERE ÅRSAGER TIL OPTØJERNE,
HERUNDER UDBREDT DISKRIMINATION I BESKÆFTIGELSE, UDDANNELSE, BOLIGER.
Køb jeres bog om kommissionen her.
BROOKLYN, 1968
Flere unge præster i Bushwick er aktive bag kulisserne
og opfordrer hvide til at sælge rapporten som et første skridt
for at genkende, hvad præsterne og rapporten ser
som det grundlæggende problem, hvid racisme.
Hvad er svaret på rapporten?
Hvilket svar i handling i Washington?
Roger Mudd dækker Kongressen.
Hvad er virkningen der?
Der er ikke kommet andet end tavshed fra Det Hvide Hus.
- Hvorfor har der ikke været et ord? - Måske er det beregnet.
Præsidenten vil have tid til rapporten.
og han har nogle ret præcise politiske beregninger, han skal lave.
Et par ting bør huskes om Kongressen.
At Kongressen hovedsageligt består af hvid middelklasse i småbys-Amerika.
Så du har allerede en vis modstand mod sådan en rapport som denne,
der peger på mændene på Capitol Hill som hovedårsagen til optøjerne.
Faktum er, at Kerner-kommissionen havde noget for enhver smag.
For folk på venstrefløjen
havde den masser af analyser af de grundlæggende årsager til kriminalitet.
Og for folk til højre havde den masser af anbefalinger til at styrke
politi og polititeknikker.
Forslagene til højre overvældede analysen til venstre.
Johnson fulgte anbefalingerne,
især i Kerner-rapporten om mere politi.
Kriminalitet ses tit som et storbyproblem.
Nu mærker forstæderne virkningen af den stigende kriminalitet.
Lakewood, Californien, bruger helikoptere, som de fleste byer bruger biler.
Lakewood-eksperimentet kaldes Project Skyknight
bilen på jorden med betjenten i luften.
Den føderale regerings tilførsel af kontanter udvidede antallet af mennesker,
som blev ansat som uniformeret og civilt politi.
136, det er Sky Knight. Vi kører fra Compton og Downey.
Og det udviklede teknologien og det materiale,
de brugte til politiet.
NYE LOVE I 1968 FREMSKYNDEDE DISTRIBUTION AF MILITÆRUDSTYR
Sky Knight, jeg har dem nu. Jeg vil igangsætte stoppet.
Johnsons indgriben
handler ikke kun om professionalisering af politiet,
men det indsætter virkelig den føderale regering i politiet,
lokalt politiarbejde på en hidtil uset måde.
Det amerikanske folk har fået nok
af tiltagende kriminalitet og lovløshed i dette land.
Folket anerkender også, at den nationale regering kan,
og den nationale regering bør hjælpe byerne og staterne
i deres krig mod kriminalitet.
Når folk påberåber sig krig generelt,
beder det offentligheden om at give regeringen tilladelse til at gøre,
hvad der er nødvendigt.
Tag alle nødvendige skridt.
Det er en måde at bede folk om ikke at presse på
for så meget tilsyn og ansvarlighed,
at give politiet tilladelse til at gøre alt,
og at stole på, at de vil bedømme det korrekt.
For i teorien kæmper de en eksistentiel trussel
mod det samfund, som de skal beskytte.
Kriminalitetsproblemet er blevet mere og mere alvorligt.
Det er en større trussel mod nationen
end kunne være tilfældet for få årtier siden.
Kriminalitet har en partner i at danne fællesnævneren
af et kollaps i moralsk opførsel.
Vi vil stadig presse på for love,
som ville beskytte vores borgere mod vold,
og vores arbejde er lige begyndt.
Tiden løber ud for kriminalle og korruptionshandlerne
i det amerikanske samfund.
Kriminalitetsbølgen bliver ikke fremtidens bølge
i Amerikas Forenede Stater.
Vores rækker er steget fra de oprindelige 55 mænd i 1925
til det nuværende antal af næsten 4.000 mænd og kvinder.
Og jeg roser jer
for at bemande den tynde blå linje, der holder en jungle tilbage,
der truer med at generobre civilisationens lysning.
I februar bad jeg om en forhøjelse på 700 millioner
i medicinbudgettet for det kommende år.
Vi har fundet et øjeblikkeligt behov for en halvanden milliard dollars.
Med de ekstra 2,2 mia.
er vores narkobudget for 1990 næsten otte milliarder dollars.
Jeg kom for at sige,
at i mit budgetforslag til kongressen,
får vi næsten 1,3 milliarder dollars
til at forny vores politiprogram.
Homeland Security Grant finansierer myndigheder
SIKKERHEDSSEKRETÆR
til planlægning, organisering, udstyr, træning og øveæse
mod muligheden for terrorangreb.
Derfor har min regering været dedikeret fra begyndelsen til
at give ordensmagten ressourcer til at få arbejdet gjort.
Indtil videre 3,5 milliarder dollars
af inddrivelsesloven er gået til lokal ordensmagt.
Jeg vil kæmpe for jer.
Jeg er jeres præsident for lov og orden.
I dag har jeg anbefalet alle guvernører
at indsætte nationalgarden i tilstrækkeligt antal,
så vi dominerer gaderne.
Vi bør ikke fjerne politiets finansiering,
Vi bør finansiere det.
Finansier dem.
I 2023 TILDELTE DEN AMERIKANSKE REGERING MINDST 129,2 MILLIARDER DOLLARS
TIL RETSHÅNDHÆVELSE, POLITI OG FÆNGSELSVÆSEN.
Status quo.
Den nuværende situation,
især angående sociale eller politiske spørgsmål.
Politiets ekspansion har været resultatet
af alle hjemlige krig og øjeblikke med social uro i amerikansk historie.
Når status quo modstås,
nedkæmpes modstanden med overvældende kraft.
Bevæbnet modreaktion,
en udvidelse af politiet for at bringe os tilbage til status quo.
STATUS QUO
Jeg kigger på...
Jeg vil have kameraer på McDonald's, og er det JJ's Fish House?
Ind imellem der, så skal jeg have et hos Merwyn.
De handler med stoffer lige nu, så.
Jeg ved ikke, om de kaster nåle. Er de stadig på heroin der?
Eller sælger de hash?
Det er yngre personer.
Jeg ville ønske, jeg havde dem på alle hjørner.
Fordi de har været meget hjælpsomme med at...
ikke afskrække kriminalitet,
for de fleste ved ikke, at de er deroppe.
Det er ingen hemmelighed.
Der var nogle i rådet sidste år,
der ikke kunne lide, at "Storebror" kigger med.
Men med alle de kameraer rundt omkring i byen
har det været en hjælp til at få vores skurke
og unge damer væk fra gaden.
Det bliver altid optaget, ikke?
Det fine er, at vi ved, hvilket køretøj, der er tale om. Vi har en sort SUV.
Fire afroamerikanske mænd i timevis.
Jeg har set dem handle, Vi kan bare snuppe dem.
Vi har sandsynlig grund til det.
Ingen uskyldige bliver fanget i det her.
Så jeg læser vores mission,
siger, hvad jeg håber, vi opnår, og så tjekker vi ind.
Vi er politiet og sorte mænd-projektet.
Vi er en gruppe af betjente fra Minneapolis
og sorte samfundsborgere,
der opbygger tillidsforhold for at fremme lokalsikkerhed.
Min ting er stigningen i bilkapringer.
Og sagen er, at vores bil...
De fleste biltyve, nok 99 % af dem er mindreårige.
Det er sjældent, at man tager en voksen i det.
Vores yngste biltyv var ni, ikke?
Og vi har en ung dame, hun er sikkert 16 nu,
men hun har nok fået over 20 biltyverier udover forbrydelser.
De talte om svingdøren
i ungdomsjustitsvæsnet, ikke?
Vi vil ikke kriminalisere vores børn.
Men vi vil ikke forstå kriminalitet.
Så vi lader dem gå ud og gøre værre ting.
Så her er problemet, at det , der sker,
er en fiasko i det strafferetlige system.
Fra mit synspunkt skal alt forvandles...
Pigerne ender med at blive dræbt.
Med at dræbe nogen, hvis de ikke allerede har gjort det.
Men det er sindssygt at vi ikke kan få de unge
på et zoomopkald foran en dommer
og få dem tildelt en intervention.
De viser, hvad de mener om vores unge. Hvad med de hvide unge?
De får indgreb før retssagen.
Indgreb før retssagen.
De sender dem i behandling. De sender dem...
Fjolset, der skød Deshaun,
han fik sikkert et indgreb før retssagen.
Virkeligheden er...
at det er sådan, strafferetssystemet svigter.
Du kan ikke gøre dit arbejde.
Så hvad gør vi?
Det går tilbage til, at vi havde en flok børn,
afroamerikanere på amtshjemmeskolen.
Men der burde de ikke være.
- Men vi tjekker ikke deres opførsel. - Ja.
De er låst inde for deres opførsel, ikke for dem, de er.
Vi kan tale om, hvad indgrebet skal være, ikke?
Det er fint med mig.
Det problem, vi har i dag, er, at processen med at få en intervention
ikke gives til vores børn.
Vores strafferetssystem tror, vi bare lukker dem ud uden
uden indblanding og sikrer, at de ikke forbryder sig igen, og det er noget pis.
De sætter vores børn til at fejle, dig til at fejle.
De sætter os op til at fejle. Det sker ikke i Edina.
Hver anholdelse, hver tilfældig visitation,
hvert øjeblik af politivold illustrerer politimagtens paradoks.
Det er en stor institution,
der strækker sig over 18.000 politiafdelinger.
Men det er mest håndgribeligt gennem tætte individuelle møder.
Igen, angående dominans,
Ray Kelly sagde, at visitationer er designet til, citat:
"slå frygt" i sorte og brune børn, så de ikke går ud med våben.
Ikke en reaktion på kriminalitet. Det er dominans og kontrol.
Dag til dag har politiet ikke et eneste ansigt
men de personer, der bliver fanget i politiets maskine, har.
I 2008 var jeg såkaldt pjækker
på vej til at blive skubbet ud af skolen.
Mit liv var bare at pjække fra skole.
Hjemmelivet var hårdt.
Skolelivet var hårdt.
Jeg ville fjerne det ved ikke at være der og undgå alt ansvar.
Og derfor blev jeg kendt omkring Flushing.
Jeg blev vist stoppet og visiteret et par gange om ugen.
Mindst en gang om dagen blev nogen stoppet. Vi var 30 eller 40.
"Vi kan ikke gå rundt i Bowne Park i dag, for der er politiet."
"Navinder er allerede blevet stoppet."
Eller "Asha blev stoppet" eller noget.
Det kan virke som en venlig ting
eller utroligt aggressivt.
Jeg tror, jeg er mere ked af de venlige.
- Hvad hedder du? - Hops.
- Hvad? - Hops.
- Hvad med ham? - Eddie.
Kom her.
Hvor skal du hen?
Hvis jeg ser ham igen, får han ballade.
- Okay? - Ja.
Kom nu, Eddie!
Det var rutine da.
Jeg kendte dem ved navn. De kendte mit.
Det skete på en bænk i parken, mens jeg læste.
Den dag tænkte jeg intet om det.
Hun kan ikke have noget på mig.
"Hej, Amanda. Hvordan går det?"
"Har du en god dag?" "Ja, Nilesh."
"Jeg har en god dag. Læg hænderne på bænken."
Vil du med på stationen?
- Nej - Siger du dit navn?
Eddie.
- Nej, Eddie Hvad? - Smith.
- Kom nu, mand. Kom nu. - Virkelig, Eddie...
Sæt dig i bilen. Jeg holder dig ikke. Sæt dig ind.
Og vi tager hen til stationen.
Med sådan et forhold til politiet
føles hvert minut,
som om det var ti.
Fem minutter føles som 30.
Du bliver også hurtigt underdanig.
Jeg var en nar.
For fuck dig og politiet.
Og igen, jeg var ikke...
et voldeligt røvhul eller noget.
Jeg er bare en tynd inder.
Der hurtigt går fra skyldig
"Jeg bliver stoppet af politiet."
"Jeg må være en forfærdelig perosn,"
til "Sådan går det."
"Fordi jeg er mig."
Og man identificerer sig med den slags følelse.
Den slags profil, de satte på dig.
Jeg ved ikke, hvilken profil det var.
Men jeg følte, jeg var en frygtelig kriminel.
Jeg følte, at jeg var en ganster,
en narkosælgende lort.
Det gjorde jeg.
Det føltes virkelig, som om jeg var den person,
med hvordan de bhandlede mig, så...
Jeg har aldrig gjort de ting.
Jeg sværger, men...
Det konstante skub nedad.
Bare et lille skub.
Det er konstant, og til sidst bliver man enten for træt,
eller man bliver lidt for vred eller lidt for følelsesladet,
og man ender med at dø, ikke?
Et af de eksempler, som jeg altid finder meget interessant at tænke på,
er i New York City i perioden under visitations-stop,
hvilket næsten var som
en mere mobil og fleksibel form for håndtering
ikke rumlig adskillelse i forskellige dele af byen,
selvom det stadig eksisterer,
men at styre folks bevægelser i byen.
NEW YORK CITYS POLITI FORETOG 4,4 MILLIONER STOP
I VISITATIONZONER MELLEM 2004 OG 2012.
Våben blev afsløret 1,5 procent af tiden.
Våbenindvindingsgraden, 0,1 %.
Så tåbeligt fejlbehæftet var programmet.
På nogle måder
var det et rent algoritmisk raceprojekt,
når man tænker på, hvad det faktisk var,
hvor politiet går rundt og ser på forskellige slags mennesker
er i bevægelse i byen,
og påtager sig
at beslaglægge folk på et øjeblik.
Stop og visiter.
At mistænkeliggøre dem for at være, hvor de er.
Man kunne næsten se det
som et mobilt adskillelsesprojekt.
Vi bevæger os rundt og sørger for...
Vi siger ikke, folk ikke må være her.
Men nogle mennesker vil altid blive opfattet
som potentielt malplacerede og på de forkerte sted.
Gæt hvad? Jeg tolererer ikke det derude.
Han og to venner gik ind.
Okay, så vi må holde hjørnet fri.
De kommer ud. De hænger ud et par minutter.
Hvis de ikke bliver fjernet, kommer de alle sammen.
De skal væk med det samme,
for hvis skaren bliver for stor,
løber det løbsk og de tror, de ejer gaden.
Vi ejer gaden.
De bor der måske , men vi ejer den.
Vi ejer gaderne her.
Ingen kniv eller pistol,
men når hun kaster sin sko, vil det føre til en anholdelse.
Flynn tror, det var en sten.
At kræve ubetinget overholdelse, hvilket er, hvad politiet kræver,
går imod, hvad jeg tror, amerikanere mener om samfundet,
hvilket er et demokrai,
hvor du ikke behøver at være underlagt autoritære kommandoer.
Det plejede at blive kaldt "Bed, fortæl, tving."
Bed først om det, sig det så,
og hvis de ikke gør det, tvinger man dem.
Når vi ser tv-serier, og der er en autoritær regering,
eller vi læste om en autoritær regering,
hvor borgere forventes at ubetinget overholdelse
og lydighed mod en anden magt,
griner vi og kalder det turanni.
"Heldigvis er amerikanere fri."
Et kvælertag er en manøvre, som nogle betjente bruger
for at få dig til at lystre,
men det kan du ikke uden at få vejret.
I enhver voldelig konfrontation på gaden,
er det svært for betjenten at huske
hvor blodkarrene ligger i nakken, hvor nerverne er.
På den anden side er det vores tro,
fra lægerådgivernes side og fra jeres træningsinstruktører.
at jo mere man øver sig, og jo mere man bliver fortrolig
med den underliggende anatomi,
jo mindre chance er der for skader og invaliditet.
Jeg mener efter en række sager,
at disse særlige greb, når de anvendes korrekt,
medfører meget lidt risiko...
Jeg kan ikke få vejret.
Folk, der udøver politiets magt,
gør noget bestemt.
De omsætter denne essentielle del af statsmagten,
evnen at gøre krav på monopolet på lovlig vold til praksis.
- Hvad? - Åbn døren.
- Jeg prøver at åbne den! - Kom ud.
- Nej, jeg ved ikke, hvad der sker. - Ud!
Stop bilen! Stop!
Jeg kravler af.
Stop! Jeg går ud!
Stop!
Jeg prøver!
Hvad fanden! Stop, jeg går ud!
Kom ud!
Ud af bilen!
Stop her.
Okay. Klip til sort.
Hvis jeg stopper volden her, er den så mindre obskøn?
Det er i den blinde vinkel.
Men hvor meget kan den rumme?
- Han reagerer ikke lige nu. - Har han en puls?
Nej, se ham. Han reagerer ikke lige nu.
- Tjek pulsen. - Mener du det?
- Skal den bare blive på nakken? - Lad mig se!
Trækker han vejret?
- Tjek hans puls! - Hvor længe har vi den samtale?
- Jeg siger, du skal tjekke hans puls. - Tjek hans puls.
Tjek pulsen. Det er noget pis.
- Tag ikke stoffer. - Stoffer?
Hvad tror du, det er? Så det, han laver, er okay?
- Kom tilbage. - Er det okay?
Kalder du det, du laver, okay?
Ja, jeg er fra Minneapolis.
- Fortov, så. - Vis mig hans puls!
- Tjek det nu for fanden. - Gå tilbage på fortovet.
Manden har ikke bevæget sig.
Det er svært at retsforfølge politibetjente for at dræbe sorte,
fordi det normalt er lovligt.
Hænderne op! Gør det nu!
Vend dig om!
Læg dig ned!
Højesteret har givet politiet, hvad jeg kalder superkræfter...
til at profilere race, anholde og dræbe.
Angående politiets magtbrug er Graham mod Connor-sagen.
Og Højesteret mente,
at politiet kan bruge magt, så længe ens almindelige politibetjent mener,
det var en passende situation.
Det er reglen.
Og det er utroligt, hvor mange styrker,
der ikke ønsker regulering af magtanvendelse.
Hvad er der sket i årtier,
er at politiets fagforeninger har brugt overenskomstforhandlingerne
til at fylde deres kontrakter, og til tider
at fylde statens love med bestemmelser, der ikke bare er generøse,
men som gør alt for at hjælpe politiet med at undgå ansvarlighed.
Det var vel dette hus herovre.
Har du lyd på?
Nej, men jeg kan...
Tænk at se dig her.
Slå den fra.
Spørgsmålene svirrer
over, hvorfor betjente slukkede mikrofoner.
Er du lydløs?
- Helt slukket. - Okay.
Politiets fagforeninger fortæller embedsmænd,
som i høj grad er afhængige af dem:
"Det er, hvad vi har brug for."
"Vi skal bruge 24 til 48 timer, før betjenten
skal udtale sig om, hvad han eller hun har gjort,
til og med at skyde den person ned."
Disciplinærsager skal holdes hemmelige.
"Vi skal rydde optegnelser efter en vis periode,
efter seks måneder."
"Det hele skal slettes."
Og det er den slags, der gør det mulig for betjente
at undslippe ansvar igen og igen
for ikke at nævnte kvalificeret immunitet.
KVALIFICERET IMMUNITET, SKABT AF HØJESTE RET,
BESKYTTER POLITIET FRA CIVILT ANSVAR,
SELV NÅR DE BRYDER LOVEN
- Bliv væk! - Jeg giver dig stød!
- Stød! - Stop!
Hun skød mig.
Hold op.
Jeg skød ham.
- Gjorde du? - Ja!
Okay.
Jeg skød ham! Du godeste!
Kim, sæt dig.
Politisystemet er stort set blevet bygget
uden for den almindelige amerikaners blik,
og regler for politiarbejdet er blevet fastlagt i mange tilfælde
af politiet selv og deres lobbyer.
Og det betyder, at politiet har kunnet kodificere,
fordoble og tredoble deres magt gang på gang.
Juramæssigt har vi meget få nationale standarder.
Næsten ingen.
Og vi har meget få, bemærkelsesværdigt nok, statsstandarder.
Og meget få kommunale standarder.
Så politiets arbejddstandareder er i høj grad sat
af politiet, politiets politik og deres faglige sammenslutninger.
Vi taler om at sikre,
at når politiet opfører sig ulovligt,
stilles de til ansvar.
Men problemet i dag er,
at det meste af politiets skade er fuldstændig lovligt.
Uhyggeligt, ikke? Så det er op til os.
For det er os, der gør det lovligt.
Jeg prøver ikke at fritage politiet fra ansvar.
Men det meste af den skade, de forårsager, er helt lovlig.
Så jeg er interesseret...
i "vi"-heden i det hele.
I har begge sagt det samme om de love,
at "vi" lader politiet håndhæve,
og de ting, "vi" lader politiet gøre.
Jeg tænker: "Jeg lader ikke politi gøre det.
"Jeg vidste ikke, det var lovligt."
Er jeg en del af "vi"?
Så hvis du kunne prøve at kontekstualisere,
hvem det er, der gør det muligt,
at lovgiverne forsvinder fra deres ansvar
for at dikirere politiet på en mere robust måde,
ville det være rart.
Enhver i en autoritetsposition,
der vil gøre politiet ansvarligt,
står over for en udfordring fra politiet
og andre forsvarere af status quo i ethvert miljø, du er i.
Det er den samme mistænkte. Virksomhederne, pengeinteresser.
Se bare politiets historiske rolle i Amerika.
De nedlagde fagforeningerne i norden i deres dannelsesfase.
De ejede slavepatruljer i Syden i deres dannelse,
altid for at beskytte interesserne
for dem, der vil udnytte smasserne til deres vinding.
Når man tænker på politikere og politi,
tænker man på individuelle mennesker, faktiske mennesker
i modsætning til systemer,
og de mennesker handler ofte i systemets interesse,
som de ikke udtrykkeligt støtter, at de måske endda kritiserer.
Men vægten af deres arbejde går på at forstærke systemet.
Og det er et system, der privilegerer en klasseelite,
en raceelite, folk, der er fri for social stigmatisering.
Men mange af dem, der støtter det,
befinder sig på den forkerte side af alle de skel.
Politiarbejde er svært nu. Det er svært.
Hver dag er jeg bare...
Jeg er træt, ikke?
Sidste år blev en 12-årig skudt. Lige her, hvor...
Du kan se, hvor han blev skudt i kamp mod en anden knægt.
Når jeg er kommet herop,
har jeg aldrig fået et tip så hurtigt.
Det er stadig folk, jeg voksede op med, der bor dernede.
- Hvad skete der med den 12-årige? - Han døde.
Vi har mange meget sårbare samfund i dette land.
Så du går derhen og spørger: "Vil du afskaffe politiet?"
Mange siger: "Nej, vi vil have mere politi."
Men spørger man de lokalsamfund,
er de vrede over politiets arbejde.
Igen, det er vores fejl.
Der er andre måder at hjælpe på
end gennem aggressiv politi.
Vi gør det bare ikke.
Jeg har altid sagt:
"Flere sorte betjente giver færre problemer."
"Giv os en sort politichef."
Det troede jeg på i 30 år, ikke?
Det er nok ikke tilfældet.
Jeg har mistet meget ved at forsvare sorte betjente.
Det får mig til at undres.
Hvad hvis jeg var en af de fyre, der holdt min mund og gjorde mit arbejde?
Hvor ville jeg være?
Charlie Adams har været betjent siden 1986 og har ingen planer om at gå på pension.
Han vil afslutte sin mission som inspektør i det fjerde distrikt.
Åh!
Mine øjne har set
Medens herlighed
Vi begyndte som tretten stater langs Atlanterhavet.
Vi bar frihed med os.
Hvis polisen og politikken er de selvstyrende demokratiske undersåtter,
er politiet den skyggestyrke, der siger:
"Vi eksisterer for at hævde autoritet, når I ikke længere kan styre jer selv."
"Vi er til for at kontrollere og regulere volden i samfundet...
ved at samle den vold hos os."
Konsekvent er ordensmagtens svar på sorte krav
om respekt og vores liv og hjem og familier og børn,
det er altid "Ja, fuck det."
"Prøv det her. Prøv den her magt og se, om du kan lide det."
3. MARTS 1991
Når man tænker på politiet,
og du tænker på, hvordan politiet er vokset op i USA
til denne enorme styrke...
Når man tænker på, ikke kun politiet,
men netværket af fængsler, antallet af anholdte,
antallet af personer, der dømmes,
alt, hvad der kommer fra det,
alle, der her straffede eller fængslede slægtninge,
så er det flertallet i landet.
Ikke mindretallet, flertallet i dette land.
Vi er et over-overvåget samfund,
og det betyder,
at politiets forhold til folket er blevet helt skævt.
I stedet for at øge antallet af mennesker,
som kan ses som del af denne selvstyrende demokratiske verden,
der prøver at finde en måde at enes
og løse deres konflikter gennem politik, gennem protest,
bliver i stedet mere og mere krympet til en kerne, der kan tillades
at forsætte som altid, og til en voksende gruppe,
som er under politiets opsyn.
Afkørsel 161.
Jeg kan se det.
Noget af det første, fascistiske og totalitære regimer gør,
er at styrke politiet.
En vej er, at vi styrker politiets magt, denne fjerde regeringsgren.
Vi styrker politiets beføjelser, og det er undergang for demokratiet.
Jeg siger gerne: "Tænk på den mest magtfulde person,
du kan tænke på i USA, Biden eller Trump eller Hillary Clinton,
hvis du tror, de har den hemmelige magt.
Ingen af dem kan bare skyde dig.
Alle edsvorne politibetjente i USA
har ret og magt til at skyde dig.
- Han bløder! - Han bløder ud af ørerne!
- Få ham ud derfra. - Han bor i sin bil?
Hent en læge.
Hvad fanden kommer du for?
Spørgsmålet om at miste vores demokrati har ikke noget at gøre
med en slags højreorienteret demagog som Donald Trump.
Det har at gøre med denne dybe, lange historie,
hvor vi ikke får taget fat
i det systemiske problem med at øge politiet
på bekostning af at øge og udvikle vores demokratiske reflekser
og den støtte, vi har brug for til at fungere som et selvstyrende folk.
Her er vi et årti efter Trayvon Martin, næsten et årti efter Michael Brown...
og det amerikanske folk må træffe et valg.
Hvis vi vil tale om disse problemer og have en ægte samtale,
om at vende systemerne, hvilket er, hvad mange sagde, de ville gøre,
så må folk virkelig engagere sig i disse spørgsmål.
Fordi de her systemer er hårde.
De er hårde. De er komplicerede.
De er magtfulde.
"Magt indrømmer intet uden krav."
Og det amerikanske politi har ikke indrømmet noget.
Om noget har det fordoblet og tredoblet den magt.
Væk!
"Magt indrømmer intet uden et krav."
"Det har det aldrig gjort og vil aldrig gøre det."
Frederick Douglass.