Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Öt, négy, három, kettő, egy.
A filmek többnyire így kezdődnek,
de fontos tudni, hogy ez a film a rendőrség történetét mutatja be,
amelyen érdemes elgondolkodni.
Ez a film a néző részéről kíváncsiságot igényel, vagy legalább gyanakvást.
A döntést a nézőre bízom.
A rendőri hatalom azonnali hatalom.
A jelenről szól.
Azt csinálod, amit mondtam, méghozzá most azonnal.
Nincs idő. Nincs telefonálgatás, nincs semmi. Különben baj lesz.
Én döntöm el, mi lesz.
Jó zsaru akarsz lenni? Csak szív kell hozzá.
De néha muszáj szemétkedni.
Néha nagyon gonosznak kell lenni.
Rendőrség! Ne mozduljon!
Mit csináltam?
Érted, amit mondok?
Nincs időm játszani!
AZ ELSŐ KÖZFINANSZÍROZÁSÚ RENDŐRSÉGET 1838-BAN HOZTÁK LÉTRE BOSTONBAN.
Derékig emel! Indul!
A KÖVETKEZŐ KÉT ÉVTIZEDBEN NEW YORK, PHILADELPHIA, CINCINNATI ÉS CHICAGO
SAJÁT RENDŐRSÉGET ALAPÍTOTT.
Mint sok más intézményben, itt is a „mindig így csináltuk,
szóval ez így lesz” a jellemző. Senki sem tekint vissza az elejére,
hogy megnézze, milyen szabályokat fektettek le az elején.
Honnan származik a szó? A rendőrség a polisz szóból ered.
Ez azt jelenti, hogy saját magunkat irányítjuk,
és hiszünk az önkormányzás fogalmában.
De az a probléma, hogy nem tudjuk, ki szabályozza a rendőrséget.
Nem tudjuk kideríteni, mi ad hatalmat a rendőrségnek az emberekkel szemben.
A rendőrség megszállja a területünket, a közösségünket,
olyan, mint egy katonai megszállás.
Sokan úgy érzik, hogy a rendőrség megfékezhetetlen.
Ugyanakkor egyes közösségekben szörnyen nagy a bűnözés és az erőszak,
és ez szintén megfékezhetetlen.
A 18 000 RENDŐRSÉGEN EGYMILLIÓ RENDŐR DOLGOZIK,
EZ DELAWARE ÁLLAM LAKOSSÁGÁNAK FELEL MEG.
A rendőrség brutalitása azt jelzi,
hogy nem kaptuk meg a teljes állampolgárságot.
Ezért van az, hogy a tüntetések okozója maga a rendőrség,
ugyanis nyíltan támadnak minket a származásunk miatt,
azért, amiért itt élünk.
Azonnal oszoljanak, különben le lesznek tartóztatva!
Oszoljanak!
Ha holnap alapítanánk egy országot, és ki kellene dolgoznunk
a jogrend, a büntetőjog és a rendőrség rendszerét,
alig van rá esély, hogy a jelenleg működő rendszert dolgoznánk ki.
Mégis ezt a rendszert alkalmazzuk.
A rendőri hatalom hatalmas, mindenható, és nehéz meghatározni.
Egymillió rendőr hatalma érvényesül mindenütt, egyszerre.
Azonban a rendőri hatalom rendkívül intim.
Ez a hatalmas szervezet átkutathatja a zsebeidet,
lenyomozhatja a mobilodat, azonosításra kényszeríthet,
megfigyelhet kamerákkal, vagy DNS-t gyűjthet be tőled.
Az Egyesült Államokban a rendőri hatalom alapvetően nincs szabályozva.
Ebben a demokráciában kinek van nagyobb hatalma?
Az embereknek vagy a rendőrségnek?
MINNEAPOLIS, 2022. MÁRCIUSA 4. KERÜLETI KAPITÁNYSÁG
RENDŐRFELÜGYELŐ
Melyik a leggyakoribb bűncselekmény az északi részen?
Mivel foglalkoznak ebben a kerületben?
Sok az erőszak, a gyilkosság. Ez a North Gimnázium, itt végeztem.
A 4. KERÜLETI KAPITÁNYSÁG A VÁROS ÉSZAKI OLDALÁN VAN.
GEORGE FLOYDOT A 3. KERÜLETBEN ÖLTÉK MEG.
Két hete agyonlőtték
a gimi egyik sportolóját, egy irányítót.
Mi történt?
Hamarabb befejezték a tanítást, hogy a diákok tüntethessenek
Amir Locke megölése miatt.
D. Hill eljött az iskolából pár játékossal együtt.
Hazafelé tartott, vagy egy barátjához,
és közben belebotlott egy srácba a Golden Valley úton,
ahová hamarosan odaérünk.
Elment a fickó mellett.
A fickó megfordult, és nem tudjuk, hogy összeütköztek-e,
de Hill ment tovább.
A fickó előrántott egy fegyvert egy hátizsákból, és tarkón lőtte Hillt.
Azonnal meghalt.
- Mindent bele, fiúk! - Kezdődik.
- Vigyázzunk egymásra! - Koncentráció!
A bejárati ajtó nyitva. Megyek.
A rendőrség egy félkatonai szervezet.
Rendőrség! Házkutatás!
Lődd szét!
- Mozgás! - Rendőrség!
- Házkutatás! Le a földre! - Feküdjön a földre!
Fedezlek!
Az emberek nem tudják, miért lett félkatonai szervezet.
A rabszolgaságra vezethető vissza.
Felállni!
Álljon fel!
Ha a rabszolgák nem tudták igazolni magukat a gazdájuk levelével,
a járőrök keményen megverték őket.
A gazdáknak elegük lett a járőrökből,
a katonai főiskolához fordultak.
„Nem képeznétek ki a járőröket? Nekik egy rendszer kell.”
És milyen lett ez a rendszer?
Félkatonai.
Hol lakik?
- A 80. és a... - Kezeket le!
- Hol? Félre! - 80. és Figueroa sarka.
Ha ezt megértették volna,
ha megtanították volna a rendőröknek,
akkor tudnák, miért mondja azt egy afroamerikai:
„A rabszolgajárőröktől indult minden.”
Akkor értenék, mire gondol, igaz?
Van néhány dolog, amin nem változtattunk, ilyen például a járőrözés, igaz?
Régen a gazda levéllel igazolta, hogy a rabszolga elmehet a városba.
Most mit tesznek a zsaruk egy csapat fekete férfi láttán?
„Kérem az igazolványát!” Mi a különbség?
TULAJDON
Ha az amerikai rendfenntartás eredetére gondolunk,
csupán egyetlen pontot keresünk.
De valójában
a rendfenntartás több helyszínen fejlődött az idők során.
Az egyik kiindulási pont a határvidék,
ahol a fehér telepesek egy olyan helyen találták magukat,
ahol bennszülöttekkel kell megküzdeniük a földért.
A fehér telepesek próbálták megalkotni a saját jogaikat a földtulajdonról.
1830 ÉS 1847 KÖZÖTT A KORMÁNY A HADSEREGGEL
ÜLDÖZTE EL AZ ŐSLAKOSOKAT.
A határvidék katonasága
az egyik kiindulópontnak annak, amit később rendőrségnek hívunk.
Délen kicsit más rendszer működött.
Az ottani rabszolgajárőrök szorosan kötődtek a katonasághoz.
Ezek lényegében férfiakból álló csoportok voltak,
akiknek az volt a feladata, hogy az ültetvényeket járva
megbizonyosodjanak arról, hogy a rabszolgák nem okoznak bajt.
Lényegében szabályozták a rabszolgákat.
A rabszolgajárőrök egy olyan szervezetté alakultak,
amelyre úgy is tekinthetünk,
mint egy kezdetleges rendőri erőre.
Szólnátok, ha mehet?
Igen, mehet.
Oké. Felvétel!
A XVIII. és XIX. században a városi rendőrségek fő feladata
a dolgozók, vagyis a munkásosztály
szabályozása volt.
Ez lenne a harmadik kiindulópont
a rendőrség fejlődését tekintve a társadalmi osztályok irányításában.
Tűzoltók és autószerelők sztrájkolnak.
A gárda könnygázt, ólomlövedéket és szúrófegyvert vetett be,
hogy megfékezze a radikális agitátorok által feltüzelt tömeget.
Könnygáz és kábítógáz a fullasztó zárótűzben.
Egy igazi harci zóna. Ketten meghaltak és heten megsebesültek,
mielőtt a sztrájkolókat sikerült megtörni, és a vezetőiket elkapni.
Háború az utcákon. Polgárháború a javából.
Az 1800-as évektől az 1900-as évekig a rendőrség egyik legfőbb feladata
a dolgozói sztrájkok leverése
és a munkaadók tulajdonának védelme volt.
Visszatérünk ahhoz, amiről már beszéltünk.
Így jön létre az amerikai politikai projekt három dimenziója.
Az egyik dimenzió a rabszolgák
foglyul ejtéséből és elnyomásából ered.
A második dimenzió a határvidéki terjeszkedésből,
a föld iránti csillapíthatatlan vágyból és a bennszülöttek meghódításából ered.
A harmadik dimenzió pedig az amerikai kapitalizmus fejlődéséből
és munkaerőigényéből ered.
Minden a tulajdonhoz való viszonyból indul ki.
Mindig azzal kezdődik, hogy a tulajdon nélküli emberek...
vagy azok, akik saját maguk jelentik a tulajdont valaki számára,
veszélyt jelentenek a tulajdonra épülő társadalmi rendre,
mert nem érdekeltek ebben a rendben.
Ők ennek az áldozatai.
ANARCHISTÁK LETARTÓZTATÁSA, 1910
Valószínűleg mindegyikük halott.
Az is, aki ver, és az is, akit vernek.
RENDŐRÖK ÉS SZTRÁJKTÖRŐK
A távoli múltban élő erőszak.
Vajon ez az erőszak a múltban marad, vagy halad az idővel?
Ez egy tánc.
Egy lépés az erőszak határán, majd eltávolodva tőle.
Vajon mit éreztek ezek a férfiak ebben a pillanatban?
Mit éreznek a harcok után?
Becsületességet? Hatalmat?
Ha az a munkád, hogy másokat megfékezz,
mit tesz veled ez a hatalom?
A VÁROS FENEVADJA, 1932
Bezáratunk minden kocsmát, csehót és szeszfőzdét
South Canaltól North Havenig.
Letartóztatunk minden majmot, hogy belefáradjanak,
börtönbe vonuljanak, és elhagyják a várost.
Az országot! Nem a várost, az országot!
Nem.
Kezünket taps helyett inkább szorítsuk ökölbe, aztán üssünk!
Történelmileg a jogrend
a lakosság kisebb rétegeinek leigázását jelentette
a lakosság nagyobb rétegeinek javára.
A jogrend kifejezésben a jog és a rend
két teljesen különböző dolog.
A rendfenntartás milyen mértékben szól a törvények betartásáról?
És milyen mértékben szól a fegyelmezett társadalomról,
és ezt ki határozza meg?
A rendfenntartás elválaszthatatlan az ország etnikai történelmétől.
És ahhoz, hogy megértsük ennek az alapját,
le kell ásnunk a dolog mélyére,
Európa kulturális logikájához.
Ez nem Ferguson!
Ez nem akármilyen város!
Ez itt Baltimore!
A filozófus David Hume azt mondta,
ha fekete vagy néger vagy, akkor csak utánozod a beszédet.
Miért állítanak meg folyton, amikor bemegyek a boltba?
Olyan vagy, mint egy papagáj, egy egzotikus madár.
Mi, feketék nem állunk elő eredeti ötletekkel.
Thomas Jefferson szerint mi egyáltalán nem vagyunk kreatívak.
Immanuel Kant szerint a fekete bőrszín bizonyíték arra,
hogy bármit is mond egy fekete, az hülyeség.
A német filozófus, Hegel szerint a feketékben
nincs meg a geist vagyis az „értelem”.
Mi örök gyerekek vagyunk,
primitív afrikai emberek, kivéve persze Egyiptomot.
Így van! Mindent maguk okoztak!
A fehérek elképzelése szerint
a fekete test önmaga ellensége,
a fehérség az egyetlen, ami emberi,
és a feketék azok, akik mindig deviánsak,
mindig zaklatottak, veszélyesek vagy rendetlenek.
Mit jelent a béke megzavarása?
Túl hangos beszélsz?
Túl közel állsz?
Túl sokat kérdezel? Nem teszed azt, amit mondanak?
Talán neveztek már veszélyesnek vagy deviánsnak.
Talán hozott már kényelmetlen helyzetbe
egy rendetlen test, amely túl közel került hozzád.
Hogy reagáltál erre?
TÁRSADALMI IRÁNYÍTÁS
Vajon ez az a férfi,
aki kevesebb, mint 24 órája...
az életét kockáztatta kevesebb pénzért...
mint amennyit ő keres?
A RENDŐRFILM
NARRÁTOR: BEN GAZZARA
A rendőrség funkciója és a csoport iránti felelőssége
hasonlít ahhoz, ami évmilliókkal ezelőtt történt,
amikor ezen hangyák ősei létrehozták saját rendőrségüket,
hogy mostanra, több millió évnyi evolúció után
egy társadalmi rendszerük legyen,
amelyben egyesek őrködnek, és idegen hangyákat ellenőriznek a boly környékén.
Ha ellenségnek tekintik őket, az őrök jeleznek,
és a többi hangya segítségével elpusztítják a betolakodót.
Szerintem alapos okunk van azt feltételezni,
hogy a modern rendőrség XIX. századbeli létrejötte
egyfajta válasz volt az amerikai társadalomban élő
másfajta, különc emberekre.
Ez példákkal is alátámasztható.
A New York-i Rendőrség 1844-es létrehozása
közvetlen válasz volt az Európából érkező bevándorlói tömegekre,
különösen az írek tömegeire, akiket alsóbbrendűnek tartottak.
Valójában ma fehérként tekintünk az ír lakosságra,
de a XIX. század közepén nem számítottak teljesen fehérnek.
EGY NŐI BŰNÖZŐ FOTÓZÁSON
Az Egyesült Államokban, különösen a XIX. század végén,
amikor rengetegen vándoroltak be az országba,
sok nézeteltérés volt arról, ki melyik rasszhoz tartozik,
és mi választja el egymástól ezeket.
Ha valaki a rendőrség célpontjává vált,
az gyakran azt jelentette, hogy az adott személyt nem tekintik fehérnek.
Amikor a rendőrök olasz,
görög vagy ír bevándorlókkal szemben léptek fel,
akkor ez erőszakos vagy diszkriminatív módon történt,
ugyanúgy, mint ma a színes bőrűek esetében.
Nem úgy tekintettek rájuk, mint egy másik fehér etnikumra,
hanem színes bőrűként kezelték őket.
A rendfenntartás a hatalomhoz vezető út.
Az amerikai történelem során azt figyelhetjük meg,
hogy Amerikába érkezve a különböző fehér etnikai csoportok
eleinte az amerikai rendfenntartás célpontjai voltak,
de azon dolgoztak, hogy asszimilálódjanak az amerikai fehérekhez
és az amerikai rendfenntartáshoz.
Ha megvizsgáljuk az amerikai nagyvárosok rendőri erőit,
azt látjuk, hogy sok köztük az olyan fehér etnikum,
akik korábban áldozatául eshettek
a durva, diszkriminatív és agresszív rendőri viselkedésnek.
A rabszolgaság előtt és a rabszolgaság után,
akik fehér szolgák vagy szegény fehér emberek voltak,
a rabszolgaság előtt szolgák, utána szegény fehérek voltak,
ahogy a történészek mondják, etnikai megvesztegetés áldozatai lettek.
„Távolodj el a rasszodtól! Ne vállalj szolidaritást a társaiddal!
Cserébe felruházunk téged a fehérséggel.
Konkrét jogszabályok és gyakorlatok által
rengeteg kiváltságban részesülsz.”
A rendőrség kulcsfontosságúnak tartja ezeket a kiváltságokat.
Az 1690-es években Virginiában
a Virginia gyarmat kormányzóinak támadt egy ötlete.
„A rabszolgák és a szolgák nem szövetkezhetnek ellenünk,
ezért kinyilvánítjuk, hogy a szolgákat
ruhában kell megkorbácsolni, a rabszolgáknak azonban
le kell vetkőzniük."
Ez sok mindent elárul.
Például, hogy a kiváltság nem védi meg a fehéreket a korbácstól.
Az is kiderül, hogy megkülönböztetik az embereket,
a korbácsolásnál levetkőztetik a feketéket,
így sebezhetővé válnak, ki vannak szolgáltatva az állam brutalitásának.
Amennyiben valaki nem fekete,
annyiban áll közelebb a fehérhez.
És a fehérséghez való közelsége miatt alapvetően más lesz a rendőri eljárás
mértéke, gyakorisága és veszélyességi foka.
Elmesélem, hogy újonc zsaruként hogy üldöztem egy autótolvajt.
Elkaptam a fickót.
Aztán valaki leütött egy zseblámpával.
Megfordultam, ránéztem a zsarura, kérdőre vontam.
„Két fekete kölyök mászkált erre.
Rátámadtam az elsőre, akit megláttam.”
És ezt egyáltalán nem bánta meg, tudod?
Nem utáljuk a négereket.
Isten őket feketének teremtette, minket fehérnek.
Ez benne van a Teremtés könyvének 11. fejezetében.
Isten elkülönítette a fajokat.
És tudván, hogy 5000 éven át a fehér ember volt a legfelsőrendűbb faj,
mi, a Ku-Klux-Klan lovagjai meg akarjuk ezt őrizni.
A szegregáció és az afroamerikaiak etnikai megbélyegzése miatt
sok bevándorlónak volt része megaláztatásban,
elnyomásban, kirekesztésben,
de idővel volt számukra megoldás.
Megváltoztathatták a vezetéknevüket, vagy azt, ahogy beszéltek.
Olyan módon válhattak fehérré ebben a társadalomban, amire még nem volt példa,
ugyanis a bőrszínen nem lehet változtatni.
A ZAVARGÁSOK LEVERÉSE
A rendőrség megpróbál könnygázt bevetni szembe szélben.
Szembe szél esetén használjon
nagy hatótávolságú, tömegoszlató hatású lövedéket,
hogy a szél a tömeg felé vigye azt.
A XX. század elején a rendőrségek országszerte
összefonódtak a városok politikai rendszereivel.
Amikor a rendőrség a politikai gépezet része volt,
nem volt hatékony a bűnüldözésben.
Sőt, több bűnszervezetnek volt a tagja.
Ezen próbált változtatni a reformerek generációja.
Sokuk szerzett katonai tapasztalatot a tengerentúlon.
Amikor visszatértek az Egyesült Államokba, át akarták alakítani a rendőrséget,
úgy, ahogy a hadsereg alakult át
a gyarmati hadműveletek során
a Karib-tengeren, a Fülöp-szigeteken és más helyeken.
Szerettek volna profikat faragni a rendőrökből,
ahogy a katonák is profikká váltak.
A mai rendfenntartás megértéséhez vissza kell mennünk
az amerikai tengerentúli beavatkozásokhoz.
És itt most August Vollmerre gondolok.
BERKELEY ELSŐ RENDŐRFŐNÖKE
August Vollmer egy lenyűgöző karakter.
Közismert személy.
Ő a modern rendfenntartás atyja.
August Vollmer a hadseregben szolgált,
főként a Fülöp-szigeteken
a spanyol-amerikai háborúban.
Az Egyesült Államok nem mondja ki, hogy a Fülöp-szigetek gyarmat.
De mégis majdnem fél évszázadig megszállás alatt tartja
a Fülöp-szigeteket.
A megszállás apropója egy brutális háború a zavargások leverésére.
A Fülöp-szigeteken zajló gyarmati háborúban az amerikai hadsereg
rengeteg technikai és harcászati fejlesztést eszközölt azért, hogy leverjék
a lázadókat, felkelőket,
kis barna testvéreiket, vagyis a filippínókat.
August Vollmer lényeges szereplője volt ennek a folyamatnak.
Kiválasztották szolgálatra
az egyik olyan elit zavargásellenes egységbe,
amelynek feladata a filippínó lázadók
felkutatása és elpusztítása volt.
Vollmer nagyszerű figura volt.
Egy rendőr,
aki a Fülöp-szigeteken töltött ideje alatt
rendfenntartási intézményeket tervezett, majd egyetemi tanár lett.
Vollmer egyike azoknak az embereknek, akik kidolgozták azt,
hogyan nézzen ki egy rendfenntartó intézmény.
Az első világháborús zárt tehervagonok által inspirálódva
a rendőrség lovasosztálya tehergépjárműveket szerzett be.
A járművekben elfér tíz rendőr, pár gépfegyver, könnygázgránát,
és egyéb tömegoszlató eszköz is.
Vollmer különböző területek tapasztalatait ötvözi,
amelyeket már érintettünk.
A hazai rendfenntartásra fókuszált.
Tapasztalatot gyűjt egy olyan helyzetben, amely a zavargások leveréséről szól,
és amelyről azt gondolhatnánk, hogy egy háborúhoz hasonlítható,
de valójában a békéltetésről szól.
Azon gondolkodik,
hogyan biztosítható a rendfenntartás legitimitásának megőrzése.
A fizikai konfrontáció elkerüléséért a rendőrök ismét könnygázt vetettek be,
ezúttal visszaterelték a tömeget az emlékműhöz.
A zavargások leverésére használt eszközök és technikák azt sugallják a rendőröknek,
hogy a polgárok potenciális bűnözők,
olyanok, mint a gyarmatok lázadói,
vagyis az állam ellenségei, ezért minden erőszakos intézkedés
foganatosítható velük szemben, ha szükséges.
Ha a rendőrség jellemzőiről beszélünk,
elmondható, hogy ez csaknem egy gyarmati intézmény.
A kormány ezzel a hatalommal uralkodik az emberek felett,
akiknek nincs beleszólásuk abba, hogyan irányítják őket.
Számomra ez azt jelenti, hogy a rendőrség, mint gyarmati intézmény
elsősorban az úgynevezett gyarmatosítók érdekeit szolgálja majd,
azon telepesek érdekeit,
akik a gazdagsággal és a fehérséggel köthetők össze.
Rengeteg szépség él országunkban.
Az amerikai nők minden elképzelhető színben léteznek.
Miss America komolyan figyel a megjelenésre,
elméjének és testének szépsége a nagy amerikai örökség,
amely születésénél fogva megilleti, amiért az ősei idejöttek ebbe az országba,
hogy új világot teremtsenek a gyerekeiknek és a gyerekeik gyerekeinek.
Ezen a szabad földön
a sok ország sok népe ismerkedett meg és kelt egybe egymással,
hogy aztán amerikai gyerekeket hozzanak világra.
ERŐSZAK
A rendőrség alapvetően nem hasonlít a kormány más intézményeire,
ugyanis a rendőrség az állam alapvető hatalmát kristályosítja ki,
hogy monopóliumot szerezzen az erőszak legitimálásában,
és ő tehessen különbséget erőszak és erőszak között.
Amikor a rendfenntartást vizsgáljuk,
akkor a hatalmat és a rendőrség működését vizsgáljuk a társadalomban, amely működés
egy bizonyos status quo fenntartására törekszik.
Akár tudatában vannak ennek a rendőrök, akár nem.
A hatalmat vizsgáljuk,
és azt, hogyan válnak a rendőrök a hatalmi egyenlőtlenségek résztvevőivé
ebben az adott társadalomban.
Elég!
Jól van, lefújom! Vigyázz!
- Oké. - Lefújlak a sprével.
- Miért? - Szállj ki!
- Ha nem, lefújlak! - Miért?
Szállj ki, vagy lefújlak!
Miért szálljak ki?
Mit csinálsz?
Ha elhajtasz, lelőlek.
Megkönnyítem a dolgodat.
Ha beindítod az autót, golyót kapsz.
Nem érdekel, mi van nálad. Nem érdekel.
De ennek következménye lesz.
Ha elmenekülsz, golyót kapsz.
Le akar lőni?
Pontosan.
- Miért? - Pontosan.
Fogadj szót, vagy véged!
Az erőszakos intézkedés nem egyenlő az erőszakkal.
Kezeket a kocsira, mindketten! Most azonnal! Rohadt gyorsan!
Ez az állami erőszak műve.
Akkor működik a legjobban, amikor az erőszakot visszafogják,
amikor az erőszak fenyegetést jelent, amely még nem következett be,
de bármelyik pillanatban bekövetkezhet.
Előrántottak egy kést!
Érti, amit mondok?
Mindannyian menjenek előre! Most! Gyerünk!
A perifériára szorult emberekre disztópikus fenyegetésként tekintenek,
úgy is mondhatnám, hogy fertőző betegségként tekintenek rájuk,
amely betegség idővel másokat is megfertőz majd.
A cél tehát az, hogy visszakényszerítsék őket a saját helyükre,
társadalmi és földrajzi értelemben,
visszakényszeríteni őket a számukra fenntartott földrajzi területre.
A csoport, amely igazán meghatározta a büntetési rendszer fejlődését,
az Egyesült Államokban élő feketék.
Ez részben azért van, mert a rendfenntartás
a fekete rabszolgatartás kontextusában alakult ki.
A rabszolgaság betiltása
az sok ember számára ijesztő volt.
Először megalkották a fekete törvényeket,
amelyek csak a feketékre vonatkozó törvények voltak.
Tehát egyértelmű volt, hogy megpróbálták úgy irányítani őket,
ahogy más csoportokat nem.
FEKETÉK KIZÁRÓLAG MEZŐGAZDASÁGI, FIZIKAI ÉS HÁZTARTÁSBELI
MUNKÁT VÁLLALHATTAK.
FEKETÉK NEM VÁSÁROLHATTAK FEGYVEREKET.
BÁRMELYIK FEHÉR LETARTÓZTATHATOTT EGY FEKETÉT,
HA SZERINTÜK BŰNT KÖVETETT EL.
Ez a menet itt ér véget! Világos?
Egyértelmű, hogy ez a büntetési rendszer
nem csak a feketékre, nem csak a barnákra van hatással.
Mindenkire hatással van.
A történelem során folyton attól féltünk,
hogy „mi lesz, ha a feketék már nem lesznek rabszolgák,
és ha így már nem tudjuk irányítani őket, hogyan tudjuk őket kordában tartani?”
Ha mindez a félelem nem lett volna,
azt hiszem, egy egészen másfajta közbiztonsági rendszer
fejlődését figyelhettük volna meg.
MINDENED MEGVAN, NÉGER. MIT AKARSZ MÉG?
Hogy jutottunk idáig?
A kérdés már a feltevésekor megbukott.
Ki az a „jutottunk”? Hol van az „idáig”?
Előre néz!
Neked és nekem
közös az országunk, de elég összetartóak vagyunk?
A te Amerikád és az én Amerikám ugyanaz a hely?
Az volt bármikor is?
ELLENÁLLÁS
Ez rendőri túlkapás?
Vagy önvédelem?
Mit gondolnak?
Ha nem „nem tudom” volt a válasz, támogatják
vagy elítélik a rendőrséget.
Jobb, ha minden tényt megtudunk ahhoz,
hogy valóban megértsük a rendőrséget,
a feladatát és a polgárok iránti felelősségét.
Akár a rovarokról, akár az emberiségről van szó,
a rendőrség ötlete kényszerből jött létre.
Még az emberi testnek is van rendőrsége. Betegség vagy sérülés esetén
az ilyen fehérvérsejtek megvédenek minket a káros baktériumoktól
és más, a testre veszélyes anyagoktól.
A RENDŐRFILM, 1970
Amikor az emberiség civilizáltabbá vált,
a kidolgozottabb szabályok és törvények szerinti élet szükségszerűvé vált.
Hogy megvédjék a gyengéket az agresszívektől.
Ebben a rendszerben a csoport hatalmát és erejét
az egyének a csoport nevében gyakorolták.
Ugyanez az elv érvényesül a modern rendőrség esetében is.
Ez a Plymouth sugárút a város északi részén.
Ez a környék arról híres, hogy az 1960-as években
zavargások voltak. Azt hiszem, 1967 végén vagy 1968-ban.
Régen itt mindenhol boltok voltak, csemegebolt, mindenféle bolt.
A feketéknek elegük lett.
Felgyújtottak mindent.
PLYMOUTH SUGÁRÚT, MINNEAPOLIS, 1967
Tisztán emlékszem rá. Ötéves lehettem,
de emlékszem az incidensre, mert másnap a nagybátyám
elvitt minket a helyszínre kocsival,
bement a zsidó csemegeboltba, és kifosztotta.
Húsokat és egyéb dolgokat hozott el.
Emlékszem, anyám azt mondta neki, ne tegye,
mert a boltos mindig hitelre adta neki a dolgokat.
Mi történt a közösségben, ami ennyire felzaklatta az embereket?
Volt egy rendőri incidens.
Nem volt jó környezet a feketék számára.
Rendőri túlkapások az északi részen.
Volt egy incidens egy bárban, ahol az egyik bártulajdonos
brutálisan megvert egy feketét, de a rendőrök semmit sem tettek.
Innen indult. Ami sok, az sok.
Sok üzlet volt a Plymouth sugárúton.
Egyik este felgyújtották.
Abban az évben sok ilyen eset történt Amerikában.
LOS ANGELES AZ ÉRTELMETLEN ERŐSZAK UTÓHATÁSA
Kibelezett épületek, uralhatatlan lángok.
Még mindig félelem lengi be
az elcsendesedő Watts kerületet Los Angelesben.
Dobja el a táskát! Kezeket fel!
Kezeket fel!
Kezeket fel! Gyerünk! Most rögtön! Nyomás!
A néger vezetők szerint társadalmi problémák miatt történt.
Szegénység, munkanélküliség, rossz oktatás és lakhatás,
ezek mind diszkriminációhoz vezetnek.
A szóvívó szerint a legnagyobb gond a rendőri brutalitás.
Az általános vélemény szerint a lakosok voltak azok,
és különösen a fekete lakosok,
akik erőszakos módon léptek fel a rendőrök
és a közösségük intézményei ellen.
Ha megvizsgáljuk
az ilyen tiltakozások történetét és gyakoriságát,
láthatjuk, hogy 1964 és 1972 között 2000 zavargás volt.
Azt is láthatjuk, hogy ezeket az incidenseket a rendőrség idézte elő.
Hihetetlen jelenet.
Lövöldözés a Broadway közepén.
Egy razzia Los Angeles utcáin.
Ne jussunk el odáig, ami Harlemben, Rochesterben vagy New Yorkban történt.
Megoldható. Még van idő.
Akár tetszik, akár nem, ma este is lesz zavargás.
Ne, várjatok! Figyeljetek!
Nekünk, négereknek már nagyon elegünk van ebből az egészből.
De őket ez ma este nem fogja érdekelni.
Nem harcolnak velünk itt tovább.
A fehérek érdeklik őket.
És senki sem próbálta megállítani őket, amikor felgyújtották a templomunkat!
De ha megtoroljuk, mindenki felbőszül!
Sok szempontból úgy gondolunk az 1960-as zavargásokra,
mint a rendőri brutalitásra adott válaszra.
De ezek a zavargások válaszok
a fehér maffia erőszakos tevékenységére is.
Ne aggódjatok, mert ezt már nem fogjuk lenyelni!
Az alabamai Lowndes megyében múlt hónapban porig égettek két templomot!
A feketék templomait!
Egy héttel később egy fehér templom is porig égett!
Ha nem imádkozhatunk bent a templomban, akkor az utcákon imádkozunk!
A zavargások az ipari középnyugaton,
a napfényövezetben, a rozsdaövezetben, a keleti parton és délen történtek.
Lényegében olyan helyeken, ahol a feketék
szegregált, egyenlőtlen körülmények között éltek, ahol gyakrabban és új módszerekkel
ellenőrizték őket az 1960-as években a bűnözés elleni háború időszakában,
és emiatt zavargások törtek ki országszerte,
kisebb és nagyobb városokban.
Elegem van abból, hogy maguk, fehérek belénk kötnek.
Ezt hogy érti? Milyen módon?
Megállítanak az utcán, betörnek az otthonainkba,
bevisznek az őrsre, kiverik a fogainkat.
Most megállítják az embereket,
de korábban ez nem fordult elő.
Régen is ezt csinálták.
A rendőrség a mi közösségünkben
nem a jólétünket vagy a biztonságunkat segíti elő.
Azért vannak, hogy megfékezzenek minket, hogy elbánjanak velünk, hogy megöljenek,
mert parancsuk van rá.
A mi közösségünkben a rendőrség nem támogat minket
a tulajdonunk megvédésében, mert nincs tulajdonunk.
Nem ellenőrzik,
hogy tisztességes jogi eljárások részesei vagyunk-e,
mert náluk nincsenek tisztességes jogi eljárások.
Nyilvánvaló, hogy a rendőrség a mi közösségünkben
nem a mi biztonságunkért felel, hanem a cégtulajdonosok biztonságáért,
és azért, hogy a status quo megmaradjon.
Az adót valójában azért fizetitek,
hogy a zsaruk szétrúgják a seggeteket!
Ti fizettek nekik!
Hogy szétrúgják a seggeteket!
Azért fizettek, hogy megverjék a gyerekeiteket!
Azért fizettek, hogy elüldözzenek az utcákról!
Azért fizettek, hogy megöljenek!
GLOBÁLIS ZAVARGÁSOK
Ne féljetek! Ne szégyenkezzetek!
- Fekete hatalmat akarunk! - Fekete hatalmat!
Stokely Carmichael, egy 25 éves forradalmár.
Ezen a nyáron történt Mississippiben,
hogy Carmichael a „fekete hatalom” szlogennel
nemzeti hőssé vált, azonban sokan ijesztőnek találták.
Holnap minden bírósági épületet felgyújtunk, megszabadulunk
a mocsoktól!
Ha megkérdezik, mit akartok, tudjátok, mit kell mondani!
- Mit akartok? - Fekete hatalmat!
A rendőrség az 1960-as években
a fekete radikalizmust egy globális képződménynek tekintette.
A rendőrség megértette, hogy a kommunizmus
és a fekete radikalizmus kéz a kézben járó globális problémák,
amelyek nem csak a vietnámi háborúra korlátozódnak.
Az Egyesült Államok államvédelmi tisztviselői
megvizsgálták, mi történik az amerikai városok utcáin.
Rájöttek, hogy mindezen mozgalmak egyenértékűek
azokkal a felszabadító mozgalmakkal, amelyek világszerte zajlanak.
Igencsak tartottak a radikalizmustól, a kommunizmustól.
A rendőrség militarizálásával kapcsolatban
meg kell jegyeznünk valamit, ami talán kissé kínos lehet,
de el kell gondolkodnunk a hadsereg rendőrséggé alakításán.
Ezer.
Felkészülni!
Céloz!
A rendőrség egy fontosabb kategóriát képvisel.
A katonaság feladatává válik a rendfenntartás.
A második világháború után már nem más szuverén hatalmakkal harcolnak
a nemzet védelme érdekében.
Az új feladatuk a tengerentúli zavargások leverése,
a rendteremtés.
A katonai szemlélet beszivárgott a rendőrséghez,
a rendfenntartás logikája pedig beszivárgott a katonai hadműveletekbe.
Az emberek egyre radikálisabb következtetésekre jutnak,
Az Egyesült Államokban
ezeket a következtetéseket nemzetközi mozgalmak táplálják,
gyarmatellenes mozgalmak.
KONGÓ, 1960
Ezekben az országokban az emberek
radikális politikai keretrendszert alkalmaznak.
DÉL-AFRIKA, 1960
Szocialistáknak hívják magukat.
Szocialista elveket követve akarnak jogot formálni a kormányzásra.
Amerikában ezeket az eszméket a radikálisok magukénak érzik.
Bár az ő helyzetük nem ugyanolyan, nem a gyarmatokon élnek,
de a körülményeik hasonlóak.
1971. JANUÁR 31.
Bár nem hagyományos gyarmatosítás,
de nagyon hasonló ahhoz.
Így az emberek ugyanazokat az eszméket és retorikákat részesítik előnyben,
és kezdik megkérdőjelezni a kapitalizmust.
Hol vannak most
a néger vezetőink?
Nincsenek itt, és nem is jönnek, mert...
Igen. Így van, megint eladnak minket,
és már belefáradtunk a rabszolgaságba!
- Ne öljenek meg! - Felállni! Ki a mocsokból!
Ne öljenek meg!
A tüntetés végén az egyik fiatal tüntetőt
agyonlőtték.
Legalább 30-an megsérültek, 19 embert lövés ért, 88 személyt letartóztattak.
Az 1960-as években
sok rendőr gondolta úgy, hogy a polgárjogi mozgalmak
a Fekete Hatalom mozgalommal együtt a Szovjetunió bábjai,
amiket manipulálnak.
Az afroamerikai emberek fejét agitátorok tömték tele
az egész országban olyan eszmékkel,
amelyek lázadásra késztetik őket.
Samuel Cartwright orvos volt,
akitől gyakran kértek tanácsot az ültetvények fehér tulajdonosai,
mert az ültetvénytulajdonosok észrevették, hogy a feketék
el akarnak menekülni az ültetvényekről, amit természetesnek gondolunk.
Szabad akarsz lenni, ezért el akarsz menekülni.
Ezt az ültetvénytulajdonosok nem értették.
Ha a feketék természetüknél fogva alsóbbrendűek lennének,
miért menekülnének el?
Samuel Cartwright elgondolkodott ezen.
„Tudom a választ.”
Szerinte a feketék az úgynevezett „drapetomániában” szenvednek,
vagyis folytonos késztetést éreznek arra, hogy elmeneküljenek az ültetvényről.
A feketéket a fehérek elképzelései szerint formálják,
mert a feketék nem akarhatnak szabadok lenni.
Ha azért menekülnének el, mert szabadságra vágynak,
akkor téves az az állítás, hogy a feketék természetüknél fogva rabszolgák.
Egy pillanat! Csak munkát akarunk.
Ha kapunk munkát, nem zavarunk senkit.
Ha nem kapunk munkát, szétszedjük Los Angelest.
Mit gondolsz a rendőrség helyzetéről? Szerinted...
Rendőrség?
Ők is égni fognak!
A rendőrség nem tekintette ezeket a mozgalmakat organikusnak, jogosnak,
valódi igazságtalanságon alapulónak.
Ez azt jelentette, hogy ezeket a mozgalmakat
ellenséges összeesküvésként kezelték.
Ebből kifolyólag
a tengerentúli mozgalmak visszaszorítására használt eszközök
Amerikában is megfelelőek voltak.
Amerikai polgártársaim!
Az elmúlt hetet egy nemzetnek sem kívánom.
TERJESZKEDÉS
A zavargásokkal kapcsolatban
három alapvető kérdésre keressük a választ.
Mi történt? Miért történt?
Mit lehet tenni, hogy ne forduljon elő újra?
Ma este megalakul
egy polgári zavargásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság.
Otto Kerner, Illinois kormányzója vállalta az elnöki tisztség betöltését.
MI TÖRTÉNT A JELENTÉSSEL?
A Kerner Bizottság jelentése terjedelmes.
A dokumentum fontos vízválasztó az amerikai kormányzás történetében.
Most először láthatjuk világosan azt,
hogyan fonódik össze
az amerikai társadalom rendfenntartása
egy etnikailag megosztott társadalom létrehozásával,
amely társadalom a bizottság szerint különálló és egyenlőtlen.
A jelentés nagy sikert aratott.
Az első három hétben 740 000 példányt adtak el.
Egymillió áll nyomtatás alatt.
Az első kiadásért felelős Bantam Books szerint
ez a leggyorsabban eladott puha kötésű könyv a Babák völgye után,
amihez nem hasonlít stílusában.
A BIZOTTSÁG TÖBB OKOT IS FELVÁZOLT A ZAVARGÁSOKRA.
DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKA, AZ OKTATÁS, A LAKHATÁS TERÉN,
RASSZISTA RENDŐRSÉGI INTÉZKEDÉS.
Itt a jelentés!
Bushwickben több fiatal pap dolgozik a színfalak mögött
az eladások számának növelésén. Ez lenne a fehérek első lépése,
hogy felismerjék az alapvető problémát,
ami a papok szerint is a fehér rasszizmus.
Mi a válasz a jelentésre?
Milyen választ ad Washington?
Roger Mudd, a Kongresszus tudósítója.
Mik a reakciók?
A Fehér Ház még hallgat.
- Miért hallgatnak? - Talán szándékosan.
Az elnök megvárja, amíg elül a dolog.
Fontos politikai érdekeket is figyelembe kell vennie.
A Kongresszusról tudni kell pár dolgot.
Főként fehér, középosztálybeli, kisvárosi amerikaiakból áll.
Tehát ők bizonyos ellenállással fogadnak egy ilyen jellegű jelentést,
mert a jelentésben rájuk mutogatnak, mint a zavargások fő okozóira.
A Kerner Bizottság mindenkinek tartogatott valamit.
A baloldaliak számára
a jelentés sok elemzést tartalmazott a bűnözést kiváltó okokról.
A jobboldaliak számára pedig sok ajánlást tartalmazott a rendfenntartási technikák
megerősítésére.
MUNKAHELYTEREMTÉS,
MEGFIZETHETŐ LAKHATÁS, A RENDŐRI ELLENŐRZÉS FOKOZÁSA.
A jobboldali javaslatok elnyomták a baloldali meglátásokat.
Johnson megfogadta az ajánlásokat, különösen a jelentés azon részét,
amelyben a rendőri ellenőrzés fokozásáról írtak.
A bűnözés általában nagyvárosi probléma.
Már a külvárosokban is érződik a növekvő bűnözés hatása.
Lakewoodban a helikoptereket a rendőrautókhoz hasonlóan használják.
Az Égi Lovagok projektben rendőrautók járják az utcákat,
és közben az égen rendőrök repülnek helikopterekkel.
A szövetségi kormány pénzügyi támogatása igencsak megnövelte az emberek számát,
akiket egyenruhás és civil rendőröknek vettek fel.
136-os, itt Égi Lovag. Comptonból és Downey-ból indulunk.
Ezzel párhuzamosan fejlődtek a rendfenntartás elősegítésére használt
technológiák és eszközök is.
AZ 1968-AS ÚJ TÖRVÉNYEK FELGYORSÍTOTTÁK A KATONAI FELSZERELÉSEK
ELTERJESZTÉSÉT A RENDŐRSÉGEK KÖRÉBEN.
KÖNNYGÁZ, SISAKOK, GOLYÓÁLLÓ MELLÉNYEK ÉS HELIKOPTEREK.
Johnson beavatkozása
nem csak a rendőrség fejlesztéséről szól.
A szövetségi kormányt is bevonja a rendfenntartásba,
a helyi rendfenntartásba, példátlan módon.
Az amerikai embereknek elegük van
a növekvő bűnözésből és törvénytiprásból.
FŐÜGYÉSZ
Az emberek azt is elismerik, hogy a kormány segíteni tud,
és a kormánynak segítenie is kell a városoknak és az államoknak
a bűnözés elleni háborúban.
Ha az emberek háborút emlegetnek, az azt jelenti,
hogy a kormányt a közvélemény által felhatalmazva arra kérik,
hogy tegyen meg mindent.
Minden szükséges lépést.
A kormány azt kéri az emberektől, hogy tűrjék el a túlzott
rendőri felügyeletet és elszámoltathatóságot,
hogy a rendőrök bármit megtehessenek,
és bízzanak a rendőrök ítélőképességében.
Elméletben egy egzisztenciális fenyegetéstől kell megvédeniük
azt a közösséget, amelynek védelmére felesküdtek.
A bűnözés problémája egyre súlyosabb.
Súlyosabb veszély fenyegeti a nemzetet,
mint ami pár évtizeddel ezelőtt elképzelhető lett volna.
A bűnözés nem egymaga alakít ki közös nevezőt
az erkölcsös viselkedés bomlasztásában.
Továbbra is szorgalmazzuk
azokat a törvényeket, amelyek védik polgárainkat az erőszaktól.
A munkánk még csak most kezdődött.
Már nincs sok idejük a bűnözés és a korrupció képviselőinek
az amerikai társadalomban.
Az Amerikai Egyesült Államokban a jövőben
nem lesz bűnözés.
1925-ben 55-en voltunk, férfiak. Azóta csak nőtt a létszám,
jelenleg megközelíti a 4000 férfit és nőt.
Ismételten dicséret illeti önöket,
amiért szembeszállnak azzal a dzsungellel, amelynek terjeszkedése
civilizációnk tisztását veszélyezteti.
Tavaly februárban 700 millió dollárnyi emelést kértem a következő évi
egészségügyi költségvetésben.
Megállapítottuk, hogy azonnal szükség van további másfél milliárd dollárra.
Ezzel a 2,2 milliárd dollárral
az 1990-es egészségügyi költségvetésünk majdnem nyolcmilliárd dollár.
Szeretném elmondani,
hogy a kiegyensúlyozott költségvetési javaslatom által
közel 1,3 milliárd dollárunk lesz,
hogy megújítsuk a közösségi a rendfenntartó programunkat.
A belbiztonsági program állami és helyi önkormányzatokat finanszíroz
a lehetséges terrortámadások elleni tervezéshez, szervezéshez,
kiképzéshez és gyakorlatozáshoz.
Elnökségem kezdetétől fogva arra törekedtem, hogy az állami
és helyi bűnüldöző szerveknek minden erőforrásuk meglegyen a munkához.
Eddig 3,5 milliárd dollárt fordítottunk
a reformtörvény által a helyi bűnüldözés támogatására.
Mindenkit meg fogok védeni.
A törvény elnöke vagyok.
Ma minden kormányzónak nyomatékosan javasoltam,
hogy elegendő létszámban vessék be a Nemzeti Gárdát,
hogy mi uraljuk az utcákat.
A megoldás nem a rendőrség forrásainak megvonása,
hanem a finanszírozása.
A rendőrség finanszírozása.
2023-BAN AZ AMERIKAI KORMÁNY LEGALÁBB 129,2 MILLIÁRD DOLLÁRT KÜLÖNÍTETT EL
BŰNÜLDÖZÉSRE, RENDFENNTARTÁSRA ÉS BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSRA.
Status quo.
A jelenlegi helyzet,
különösen társadalmi és politikai kérdésekben.
A rendőrség terjeszkedése Amerika
minden belső háborújának és társadalmi zavargásának a következménye.
Ha ellenállunk a status quónak,
az ellenállást elsöprő erővel számolják fel.
Fegyveres visszaütés,
rendőrségi terjeszkedés a status quo visszaállítása érdekében.
Azt nézem...
Kamerákat akarok a McDonald'sba. Az a J. J. Fish House?
A kettő között, és egy másikat a Merwyn'snél.
Most drogot árulnak, szóval... Pont azt nézem.
Nem tudom, hogy eldobálják-e a tűket. Még mindig heroin?
Vagy füvet árulnak?
A te jómadaraidat nézem.
Bárcsak minden sarkon lennének kamerák!
Sokat segítettek, bár nem azt mondanám,
hogy a bűnözés visszaszorításában,
mert a legtöbben nem veszik észre.
De nem titkoljuk a dolgot.
A városi tanács néhány tagjának nem tetszett
a „Nagy Testvér figyel” elmélet.
De a városi kamerák nagy segítséget jelentettek abban,
hogy elkapjuk a rosszfiúkat és az utcán dolgozó
fiatal hölgyeket.
Ez mindig megy.
Tudjuk, milyen járműről van szó. Van egy fekete terepjárónk.
Négy afroamerikai férfi, akik órákig ott vannak.
Láttam a titkos köszönésüket, most azonnal elkaphatnánk őket.
Van bizonyítékunk.
Ők nem ártatlan emberek.
Elmondom, kik vagyunk mi,
hogy mit szeretnék ma megbeszélni, majd mindenki beszámol a fejleményekről.
Ez a Rendőrök és Feketék Projekt.
A minneapolisi rendőrökből és a fekete közösség tagjaiból
álló csoportként
bizalmi kapcsolatokat építünk a közösség biztonsága érdekében.
Az enyém az autólopások elterjedése, igaz?
Az a helyzet,
hogy az autók 99%-át fiatalok lopják el, igaz?
Ritka, hogy egy felnőtt csinál ilyet, bár nálunk előfordul.
A legfiatalabb autótolvaj kilencéves volt, igaz?
Van egy fiatal lány, valószínűleg 16 éves,
de már több mint 20 autót lopott el, és van pár bűntette is.
A fiatalkorúak igazságszolgáltatásának
körforgásáról beszéltünk.
Nem akarjuk befeketíteni a fiatalokat.
De nem akarjuk megérteni, hogy ők bűnözők.
Továbbra is hagyjuk, hogy folytassák.
A probléma az, hogy jelenleg a büntetőjogi rendszer
bukása zajlik a szemünk előtt, Charlie.
Nekem az a meglátásom, hogy mindent át kell alakítani...
Ezeket a lányokat meg fogják ölni.
A végén még megölnek valakit, ha még nem tették meg.
Számomra az a hihetetlen, hogy nem tudunk rájönni arra,
hogyan vegyük rá őket egy Zoom-hívásra a bíróval
a tárgyalás előtti beavatkozásról.
Ez beszédes. Tudjátok, min vesznek részt a fehér gyerekek?
Tárgyalás előtti beavatkozáson.
Úgy bizony.
Kezelésre küldik őket, elküldik őket mindenféle...
Biztos vagyok benne,
hogy Deshaun gyilkosa is ilyenben részesült.
Ez a valóság. Így hagy minket cserben
az amerikai büntetőjogi rendszer.
Nem végezhetjük a munkánkat.
Akkor mit tegyünk?
Egy csomó afroamerikai gyerek van bezárva
a County Home School javítóintézetbe.
Ez nem helyes. Nem kellene ott lenniük.
- De nem ellenőrizzük a viselkedésüket. - Nem.
A viselkedésük miatt vannak bezárva, nem a származásuk miatt.
Megbeszélhetjük, miről szóljon a beavatkozás, nem igaz?
Ezzel egyetértek.
A probléma az, hogy a beavatkozásban nem részesülnek
a mi gyerekeink.
A büntetőjogi rendszerünk szerint kiengedhetjük őket
beavatkozás nélkül, nem fognak visszaesni, de ez hülyeség.
Kudarcra ítélik a gyerekeinket, téged,
mindannyiunkat. Edinában, a fehéreknél ez nem történik meg.
Minden letartóztatás, minden önkényes motozás,
minden rendőri erőszakos cselekedet a rendőri hatalom paradoxonát igazolja.
Ez egy hatalmas intézmény,
amely 18 000 rendőrségből tevődik össze.
De a személyes találkozások alkalmával a legkézzelfoghatóbb.
A dominancia témájában
Ray Kelly szerint a motozás célja félelmet kelteni
a fekete és barna fiatalokban, hogy ne hordjanak maguknál fegyvert.
Ez nem a bűnre adott válasz. Ez egyfajta dominancia és kontroll.
A rendfenntartás intézményének nincs egyéni arca,
de a rendőri gépezetbe került személyeknek van.
2008-ra iskolakerülő lettem.
VOLT NEW YORK-I LAKOS
Majdnem kirúgtak az iskolából.
Az életem nagyjából csak abból állt, hogy elkerültem az iskolát.
Otthon nem volt jó.
Az iskolában sem.
Úgy birkóztam meg vele, hogy elkerültem, menekültem a felelősség elől.
Emiatt ismertté váltam Flushing környékén.
Azt hiszem, hetente párszor megállítottak és megmotoztak.
Naponta legalább egyszer megállítottak valakit. A baráti körünk 30-40 főből állt.
„Ma nem mehetünk a Bowne parkba, mert ott vannak a zsaruk.
Navindert már megállították.
Ashát megállították.” Ilyesmik történtek.
Néha barátságosnak tűnhetnek,
de néha hihetetlenül agresszívek.
Azt hiszem, a barátságos hangnem jobban dühít.
- Mi a neved? - Art.
- Mi? - Art.
- Őt hogy hívják? - Eddie.
Gyere ide, kölyök!
Hová mész, Eddie?
Ha újra meglátom, bajba kerül!
- Oké? - Tudom.
Eddie! Jobb, ha sietsz, Eddie!
Akkoriban ez rutin volt.
Tudtam a nevüket, ők is tudták az enyémet.
Egyszer egy padon ültem, egy könyvet olvastam.
Emlékszem, azon a napon semmire sem gondoltam.
Semmije se volt ellenem.
„Szia, Amanda! Jól vagy?
Erre ő azt felelte:
„Igen, Nilesh. Jól vagyok. Tedd a kezedet a padra!”
Beszéljük meg az őrsön?
- Nem. - Akkor elárulod a nevét?
Eddie.
- Milyen Eddie? - Smith.
- Gyere, kölyök! Gyere! - Komolyan, Eddie Smi...
Ülj a kocsiba!
Nem veszlek őrizetbe. Ülj be!
- Az őrsre megyünk? - Ülj be!
Amikor ilyen a kapcsolatod a zsarukkal,
minden alkalommal
minden perc olyan, mintha tíz perc lenne.
Öt perc 30 percnek tűnik.
Te is rohadt gyorsan leszel engedelmes.
Én gyökér voltam.
Azt kellett volna mondani: „Rohadjatok meg!”
Ismétlem, én nem valami rohadt,
erőszakos pöcs voltam, vagy ilyesmi.
Csak egy sovány indiai.
Akiben tombolt a bűntudat.
„Istenem, megállítanak a rendőrök!
Biztosan szörnyű ember vagyok.
Ezt érdemlem,
Ez azért van, mert ilyen vagyok.”
Könnyen azonosulsz ezzel az érzéssel.
Mert rád erőltetik ezt a profilt.
Ha kérdeznéd, mi ez a profil, nem tudom.
De úgy éreztem magam, mint valami szörnyű bűnöző.
Úgy éreztem magam, mint egy környékbeli patkány,
mint egy rohadt drogdíler, mint egy szardarab, érted?
Igen, ezt éreztem.
Őszintén azt éreztem, hogy ilyen ember vagyok,
amiatt, ahogy bántak velem, és azt hiszem...
sosem csináltam ilyen dolgokat.
Esküszöm, de...
Ez a folytonos piszkálódás kikészített.
Piszkálódnak.
Állandóan, és végül vagy túlságosan belefáradsz,
vagy egy kicsit túlságosan dühös leszel, vagy túlságosa elérzékenyülsz,
és végül rohadtul belehalsz, tudod?
Az egyik példa, amit mindig nagyon érdekesnek találok,
az a korszak New Yorkban, amikor a motozási előírás létezett.
Ez majdnem olyan volt,
mint egy mobilisabb, rugalmasabb irányítási forma.
Nem térben különítették el az embereket a város különböző részein,
bár ez még mindig létezik,
hanem az emberek mozgását irányították.
A NEW YORK-I RENDŐRSÉG 4,4 MILLIÓ MOTOZÁST
HAJTOTT VÉGRE 2004 ÉS 2012 KÖZÖTT.
80%-BAN FEKETÉKET ÉS SPANYOLOKAT ÁLLÍTOTTAK MEG.
Az esetek másfél százalékában
találtak csak fegyvereket. A fegyvervisszaszerzési arány 0,1% volt.
Ez jól mutatja, hogy a program elképesztően hibás volt.
Bizonyos szempontból
ez egy tisztán algoritmikus etnikai projekt volt,
ha belegondolunk, mi is volt valójában,
és ebben a projektben a rendőrök azt figyelték, merre járnak a városban
a különböző emberek,
és magukra vállalták azt,
hogy egy pillanat alatt lecsapjanak ezekre az emberekre.
Megállítás, motozás, igaz?
Meggyanúsítják őket, mert ott vannak, ahol.
Úgy is tekinthetünk erre,
mint egy mozgó szegregációs projektre.
Körözünk a városban,
nem mondjuk meg, ki lehet itt és ki nem,
de néhány emberről mindig azt fogják feltételezni,
hogy nem azon a helyen vannak, ahol lenniük kellene.
TITKOS HANGFELVÉTEL
Nem tűröm el ezt a szart!
Bement két haverjával együtt.
Jól van, az a sarok maradjon tisztán!
Szerintem ki fognak jönni, pár percig lesznek csak bent.
Ha nem bírjuk őket mozgásra, mind ki fognak jönni.
Az elejétől mozgásra kell bírni őket,
mert ha túl nagy lesz a tömeg,
elszabadulnak, és azt hiszik, övék a háztömb.
A háztömb a miénk, nem az övék.
Lehet, hogy ott laknak, de a miénk.
Ahogy az utca is.
Bár nincs nála kés vagy fegyver,
de ha ez a nő eldobja a cipőjét, letartóztatják.
Mert a rendőr szerint kő vagy tégla volt.
A rendőrség határtalan behódolást követel, és ez szembemegy azzal,
amit az amerikaiak többsége a társadalmunkról gondol,
amely egy demokratikus társadalom,
ahol nem kell tekintélyelvű parancsoknak alávetni magunkat.
Ezt KPK-nak hívták. „Kérés, parancs, kényszerítés.”
Először megkérem őket. Aztán rájuk parancsolok.
Ha nem teszik meg, fizikailag kényszerítem őket.
Amikor tévéműsorokban tekintélyelvű kormányt látunk,
vagy egy tekintélyelvű kormányról olvasunk,
amely egy másfajta hatalomnak való határtalan behódolást
vár el a polgároktól,
nevetünk, és azt mondjuk: „Ez szörnyű! Ez zsarnokság.
De mi, amerikaiak szabadok vagyunk.”
Elkaptam, Kyle! Elkaptam!
Szállj le rólam!
A fojtófogás egy olyan manőver, amit egyes rendőrök arra használnak,
hogy rávegyenek, hogy azt tedd, amit ők akarnak,
de nem vagy rá képes, mert nem kapsz levegőt.
Nyilvánvaló, hogy az erőszakos összetűzéseknél
a rendőröknek nehéz megjegyezni,
hol vannak az erek a nyakban, hol vannak az idegek.
Másrészt, a mi meggyőződésünk az,
amit az egészségügyi szakértők és az oktatók is megerősítettek,
hogy minél többet gyakorol az ember, annál jobban megismeri
a mögöttes anatómiát,
és annál kisebb a sérülés és a fogyatékosság esélye.
Több ügy áttekintése után úgy vélem,
hogy ezek a különleges fogások megfelelő alkalmazás mellett
nagyon kis kockázattal...
Nem kapok levegőt!
Azok, akik a rendőri hatalmat gyakorolják,
nagyon speciális dolgot csinálnak.
Átültetik a gyakorlatba az államhatalom alapvető elemét,
a törvényes erőszak monopóliumának gyakorlását.
- Mi van? - Nyissa ki!
- Miért nyitotta ki? - Kiszállni!
- Nem! Nem értem... - Kiszállni!
Oké, állítsd le a kocsit! Állítsd le!
Oké, kiszállok!
Hagyja abba! Megyek már!
Elég! Kiszállok!
Elég!
Próbálok kiszállni!
Mi a szar? Hagyja abba, kiszállok!
Kiszállni!
Szálljon ki a rohadt kocsiból!
Állítsd meg!
Oké. Jöhet a fekete kép!
Ha nem mutatom tovább az erőszakot, kevésbé obszcén?
A holttérbe helyeztem.
De mennyit bír el a holttér?
- Jelenleg nem reagál. - Van pulzusa?
Nincs, nézzen már rá! Jelenleg nem reagál.
- Nézzük a pulzust! - Ez komoly?
- Maga csak itt ücsörög? - Hadd nézzem a pulzust!
Most lélegzik?
- Mérje meg a pulzusát! - Fejezzük be ezt a beszélgetést!
- Nézze meg a pulzusát! - Tom, nézze meg a pulzusát!
Mérje meg a pulzusát, szerencsétlen!
- Ne drogozzatok! - Ne drogozzunk?
Maga szerint ez mi? Jónak gondolja azt, amit csinál?
- Vissza! - Jónak gondolja, amit csinál?
Jónak gondolja, amit csinál?
- Maga tényleg tűzoltó... - Igen, Minneapolisból jöttem.
- Akkor maradjon a járdán! - A pulzusát!
Mérje meg!
- Mérje meg! - Menjen vissza a járdára!
A srác meg sem mozdul! Meg sem mozdul!
Nehéz vádat emelni a rendőrök ellen színes bőrűek megöléséért,
mert ez általában legális.
Kezeket fel! Most rögtön!
Megfordulni!
Le a földre!
A Legfelsőbb Bíróság hatalmat adott a rendőröknek, ezt én szuper erőnek hívom,
amely által etnikai alapon mérnek fel, tartóztatnak le és ölnek meg embereket.
A rendőri erőszakra a Graham kontra Connor ügy jó példa.
A Legfelsőbb Bíróság kimondta,
hogy a rendőrség akkor alkalmazhat erőszakot, ha egy adott szituációban
a rendőr megfelelőnek gondolja azt.
Ez a szabály.
Nagyon érdekes, hogy sok rendőr
nem akar egyéb szabályozást ebben a témában.
Évtizedek óta az történik, hogy a rendőrszakszervezetek
agresszíven alkalmazzák a kollektív tárgyalási eljárásokat,
a jobb szerződések érdekében, és néhány esetben
az állami törvényeket olyan rendelkezésekkel egészítenék ki,
amelyek nagyvonalúak, és amelyek által elkerülhetik a felelősségre vonást.
Azt hiszem, ez volt az a ház.
Le vagy némítva?
Igen, de...
Jó, hogy mindenki itt van.
Lenémítva?
Sok kérdést kaptunk
a sacramentói rendőrök testkameráinak lenémításáról.
Lenémítva?
- Igen. Teljesen. - Oké.
A rendőrszakszervezetek tárgyalnak a kormányhivatalnokokkal,
akik jelenleg a kezükben vannak,
akik megalázkodnak és hajlonganak. „Ez szeretnénk.
Nagyjából 24-48 órára van szükségünk,
mielőtt a rendőrnek nyilatkoznia kell arról, amit tett,
beleértve azt, hogy lelőtt valakit.
Titokban kell tartani a jegyzőkönyveket.
A jegyzőkönyveket egy bizonyos idő után, akár hat hónap után
meg kell semmisíteni.
Az összesnek el kell tűnnie.”
Ez az a fajta dolog, ami miatt a rendőrök újra és újra
megmenekülnek a felelősség elől,
és ott van még a korlátozott mentesség is.
A KORLÁTOZOTT MENTESSÉG FELMENTI
A RENDŐRÖKET A POLGÁRI FELELŐSSÉG ALÓL,
TÖRVÉNYSZEGÉS ESETÉN IS.
- Nyugalom! - Előveszem a sokkolót!
- Előveszem! - Elég!
Megrázott!
Kérem, hagyja abba!
Megráztam.
- Komolyan? - Igen!
Oké.
Megráztam! Úristen!
Kim, üljön le!
A rendfenntartó rendszert nagyrészt az átlag amerikai
látókörén kívül építették ki,
és az amerikai rendőrségre vonatkozó szabályokat sok esetben maguk a rendőrök
és a lobbicsoportjaik határozták meg.
És ez azt jelenti, hogy a rendőrség újra és újra meg tudta duplázni,
sőt, meg tudta triplázni a hatalmát, törvénybe tudta iktatni azt.
Ami a törvényeket illeti, nagyon kevés nemzeti szabványunk van.
Szinte semennyi.
És rendkívül kevés állami szabványunk.
És nagyon kevés helyi szabványunk.
A rendőrség működésének szabványait nagyrészt a rendőrök,
a rendőrségek és a szakmai szervezetek határozzák meg.
Az a fontos, hogy a rendőrök törvényesen járjanak el,
és ha mégsem így járnak el,
vonják őket felelősségre.
De ma az a legnagyobb probléma a rendőrséggel,
hogy az általa okozott károk nagy része teljesen törvényes.
Ijesztő, ugye? Erre gondolok, amikor azt mondom, ez a mi hibánk.
Mert mi tesszük törvényessé.
Nem akarom felmenteni a rendőrséget a felelősség alól.
De tény, hogy az általuk okozott kár nagy része teljesen törvényes.
Engem az érdekel,
mit ért „mi” alatt?
Mindketten hasonlót mondtak a törvényekről,
hogy mi hatalmaztuk fel a rendőröket,
mi hagytuk, hogy ezt tegyék.
Én pedig csak ülök itt, és arra gondolok: „Én nem hagyom,
nem akarom, hogy a rendőrség ezt tegye. Nem tudtam, hogy törvényes.”
Én is a „mi” része vagyok?
Ha megpróbálnád kontextusba helyezni azt,
hogy ki az, aki hagyja,
hogy a törvényhozók figyelmen kívül hagyják a felelősségüket,
hogy határozottabban megmondják a rendőröknek, mit és hogyan tegyenek,
az nagyszerű lenne.
Bárki, aki bármilyen vezető pozícióban van,
és felelősségre akarja vonni őket,
az kihívással néz szembe a rendőrség
és a status quo más védelmezői által, bármilyen környezetben.
A védelmezők ugyanazok, bárhol is legyünk. A vállalati és vagyonos világ képviselői.
Elég megvizsgálni az amerikai rendőrség történelmi szerepét.
Leverték az északi szakszervezeteket a kialakulásukkor.
Kialakulásukkor rabszolgajárőrök voltak délen,
és mindig azok érdekeit védték,
akik a tömegeket akarták kizsákmányolni a profitért.
Ha a politikusokra és a rendőrségre gondolunk,
egyénekre gondolunk, valódi emberekre
a rendszerekkel szemben,
és ezek az emberek egy rendszer érdekében cselekszenek,
amelyet nem támogatnak nyíltan, és amelyet akár kritizálnak is.
De a munkájuk a rendszer megerősítésére, támogatására irányul.
Ez egy olyan rendszer, amely előnyben részesíti az osztályelitet,
az etnikai elitet, a társadalmi megbélyegzésben nem részesülőket.
Mégis sok olyan ember támogatja ezt a rendszert,
akik nem a haszonélvezői oldalon foglalnak helyet.
Most nehéz helyzetben vagyunk. Tényleg.
Minden nap azt érzem,
hogy elfáradtam.
Tavaly lelőttek egy 12 évest. Pont itt.
Egy másik környékbeli gyerekkel került összetűzésbe.
Amikor ideértem,
senki sem mondta meg, ki tette.
Mert még mindig laknak itt olyanok, akikkel együtt nőttem fel.
- Mi történt azzal a 12 évessel? - Meghalt.
Sok nagyon sebezhető közösség van ebben az országban.
Ha megkérdezzük őket arról, eltörölnék-e a rendőrséget,
sokan azt mondják: „Nem, több rendőrt akarunk.”
Másrészt, ha arról beszélgetünk velük, hogyan történik
a rendfenntartás, dühösek lesznek.
Ez a mi kudarcunk.
Az agresszív büntetési rendszeren kívül
más módon is segíthetünk ezeken a közösségeknek.
De nem teszünk semmit.
Mindig úgy gondoltam,
hogy több fekete zsaruval kevesebb gondunk lenne.
Egy fekete rendőrfőnökkel kevesebb gondunk lenne.
Ezt gondoltam 30 éven keresztül.
De már másképp gondolom.
Sokat vesztettem azzal, hogy kiálltam a fekete zsaruk mellett.
Ez néha elgondolkodtat.
Mit lett volna, ha befogom a számat, és csak végzem a munkámat?
Hol lennék most?
Charlie Adams 1986 óta rendőr, és nem tervez nyugdíjba vonulni.
Be akarja fejezni nyomozói küldetését a kerületben.
Ó
Két szememmel láttam
A dicső...
Tizenhárom államként kezdtük az Atlanti-óceán partján.
Mindig szabadok voltunk.
Ha a polisz és az államigazgatás saját magát irányító demokratikus alanyok,
akkor a rendőrség az az árnyékhatalom, amely azt mondja:
„Hatalmat gyakorolunk, amikor már nem vagytok képesek irányítani magatokat.
Irányítjuk és szabályozzuk az erőszakot a társadalomban,
úgy, hogy jogot formálunk az erőszakra.”
A feketék azon követeléseire, hogy tiszteljék az életüket,
az otthonaikat és a gyerekeiket, a rendfenntartóknak az a válasza:
„Egy fenét!
Vessük be ezt, nézzük meg, hogy tetszik nekik!”
1991. MÁRCIUS 3.
Ha rendszerszinten gondolunk a rendőrségre,
és arra, hogyan alakult át a rendőrség Amerikában
egy ilyen hatalmas erővé...
Ha nemcsak a rendőrséget vizsgáljuk meg,
hanem a börtönhálózatot, a letartóztatottak számát
és az elítélt emberek számát is,
mindebből az következik,
hogy akiket rokoni szálak fűznek azokhoz, akiket megbüntettek, megfigyeltek
és bebörtönöztek, azok az amerikai lakosság nagyobb részét alkotják.
Nem a kisebb részét, hanem a nagyobb részét.
A társadalmunkban túl nagy szerep jut a rendőrségnek,
és ez azt jelenti,
hogy a rendőrség és az emberek viszonya teljesen elmérgesedett.
Ahelyett, hogy gyarapítanánk azok számát,
akik az önálló, demokratikus világ részét képezik,
akik próbálnak boldogulni,
akik a politika és a tüntetések útján oldják meg a konfliktusaikat,
ehelyett egyre inkább csökken azoknak az embereknek a száma,
akik szabadon végezhetik a dolgaikat, és egy egyre nagyobb az a csoport,
amely valamiféle rendőri felügyelet alatt állnak.
161-es kijárat.
Oké, látom.
A fasiszta és totalitárius rezsimek egyik első dolga,
hogy hatalmat ad a rendőrségnek.
Ennek egyik módja, hogy megnöveljük a rendőri hatalmat.
Kibővítjük a hatáskörüket, ami a demokrácia végzete.
Gondoljunk a legbefolyásosabb amerikaira,
legyen az Biden, Trump vagy Hillary Clinton,
ha szerintünk titokban még ők irányítanak.
Egyikük sem tud lelőni egy embert.
Amerikában minden egyes rendőrnek
joga van fegyvert rántani és bárkit lelőni.
- Vérzik! - Vér folyik a füléből!
- Vigyétek innen! - Vér folyik a füléből!
Orvost!
Mi a szarért jött ide?
A demokrácia elvesztésének kérdése nem köthető egy olyan
jobboldali demagóghoz, mint Donald Trump.
Ahhoz a nagy történelemhez köthető,
amely során nem foglalkozunk
az egyre nagyobb rendőrség rendszerszintű problémájával,
és ez a demokratikus reflexeink fejlesztésének rovására megy,
és nem tudunk saját magát irányító nemzetként működni.
Egy évtizeddel Trayvon Martin és Michael Brown esete után
az amerikaiaknak döntést kell hozniuk.
Ha foglalkozunk ezekkel a témákkal, és valóban beszélünk arról,
hogyan lehetne ezeket a rendszereket megdönteni, amit sokan szeretnének,
akkor az embereknek tényleg állást kell foglalniuk ezekben a kérdésekben.
Mert ezek a rendszerek kemények.
Erősek. Bonyolultak.
Hatalmuk van.
Frederick Douglass szerint „a hatalom követelés nélkül nem enged”.
Az amerikai rendőrség nem enged.
Inkább megduplázta, megháromszorozta a hatalmát.
Mozgás!
„A hatalom követelés nélkül nem enged.
Soha nem engedett, soha nem is fog engedni.”
Frederick Douglass.
RENDŐRI HATALOM
A feliratot fordította: Krizák Klaudia