Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Fem, fire, tre, to, én.
Som regel begynner filmen nå,
men du bør vite at filmen er en analyse av politiets historie,
til din overveielse.
Filmen forlanger nysgjerrighet, eller i det minste mistenksomhet.
Du får velge selv.
Politimakt er umiddelbar makt.
Det er "her og nå".
Det er:
"Gjør som jeg sa, nå."
Ingen ventetid, ingen telefonsamtaler, ingenting.
"Ellers..."
Jeg avgjør hva neste steg er.
En god konstabel må ha et hjerte.
Men av og til må man være jævlig.
Av og til må man være slem.
Politiet! Stå i ro!
- Hva har jeg gjort? - Skjønner du? Jeg har ikke tid til deg.
Den første offentlige politistyrken ble stiftet i Boston i 1838.
Opp til midjen.
Innen 20 år startes avdelinger i New York, Philadelphia, Cincinnati og Chicago.
Mange institusjoner oppfattes som:
"Sånn har vi alltid gjort det, sånn skal det være."
Ingen ser tilbake til begynnelsen, for å undersøke hva hensikten var.
Hvor kommer ordet "politi" fra? Fra ordet "polis".
Oppfatningen er at vi er et selvstyrende folk,
og vi tror på selvstyre som prinsipp.
Problemet er at vi aldri avgjør hvem som kontrollerer politiet.
Vi får ikke klarhet i hva som gir politiet makt over folket.
Politiet okkuperer våre samfunnsområder
som en militærokkupasjon.
Mange føler at politiet er ute av kontroll.
Men det begås også grufulle lovbrudd og voldshendelser
i flere lokalsamfunn i landet, som også er ute av kontroll.
USA har 18 000 politibyråer, med over en million konstabler.
Det tilsvarer Delawares befolkning.
Politiets brutalitet
indikerer at vi ikke har fullt statsborgerskap.
Det er derfor politiet utløser så store protester,
fordi det er en hån mot vår tilhørighet, vår tilstedeværelse.
Spre dere umiddelbart, ellers kan dere arresteres!
Gjør det nå!
Om vi skulle opprette et land i morgen, og måtte finne opp
et system for lov og orden, strafferett og politi,
er det små sjanser for at vi hadde skapt systemet vi har i dag.
Likevel fortsetter det å eksistere.
Politiets makt er enorm,
allmektig, og vanskelig å fastslå.
Det er makten av en million politifolk, som utøves overalt, samtidig.
Samtidig er politimakt enormt personlig.
Denne enorme institusjonen kan ransake lommene dine,
spore mobiltelefonen din, kreve identifikasjon,
overvåke deg med kameraer, og hente inn DNA-et ditt.
I USA er politiets makt nærmest uregulert.
I denne formen for demokrati, hvem har mer makt?
Folket eller politiet?
MINNEAPOLIS, MARS 2022 POLITIDISTRIKT 4
POLITIINSPEKTØR
Hva slags kriminalitet er vanligst nord i byen?
Hva opplever dere i dette distriktet?
Det er mye vold, og drap. Dette er North High School, hvor jeg gikk.
Distrikt 4 ligger nord i Minneapolis. George Floyd ble drept i distrikt 3.
Vi ser mye vold.
En av spillerne våre, quarterbacken, ble skutt og drept for noen uker siden.
Hva skjedde?
De lot elevene dra tidlig,
for å gå i protesten mot skytingen av Amir Locke.
D Hill forlot skolen sammen med noen andre spillere.
Han skulle hjem, eller til en venn.
Han gikk forbi en fyr på Golden Valley Road,
vi kjører forbi der snart.
Han gikk bare forbi ham.
Fyren snudde seg, og... Vi vet ikke om de kom borti hverandre,
men D gikk videre.
Fyren tok en pistol ut av ryggsekken og skjøt ham i bakhodet.
Drepte ham.
- Inn med nevene, gutter. - Kom igjen.
- Pass på hverandre. - Konsentrasjon, fokus.
Ytterdøra er åpen. Jeg tar den.
Politiet vårt er jo en paramilitær organisasjon.
Vi har ransakingsordre!
Slå til!
- Gå! - Politiet!
- Vi har ransakingsordre! Ligg ned! - Legg deg ned!
Jeg er med deg!
Folk skjønner ikke hvorfor det ble en paramilitær organisasjon.
Politiet var slavepatruljer.
Opp! Opp, vesla. Reis deg.
Om slaver gikk rundt i byen uten tillatelse fra eieren
ble de alvorlig banket.
Eierne var lei av slavepatruljene, ikke sant?
Så de spurte Citadel
om de kunne trene dem opp, og gi dem en struktur.
Gjett hva strukturen var.
Paramilitær.
Hvor bor du?
- Ved 80th og... - Armene ned.
- Hvor? - Ved Figueroa.
Gå dit.
Om konstablene forsto det,
om det ble nevnt og lært,
vil de se hvorfor mange afroamerikanere sier:
"Du er et produkt av slavepatruljer."
Da vil han forstå hva det utsagnet betyr.
Ord som "patrulje" er jo uendret, ikke sant?
De måtte ha slaveeierens tillatelse til å være i byen.
Hva gjør politiet når de ser en gruppe svarte menn?
"Vis meg ID-en din." Hva er forskjellen?
EIENDOM
Når vi ser på opphavet til politiet i USA
er det fristende å lete etter ett utspring.
Men egentlig er politiet
noe som vokser ut av flere kilder, over lengre tid.
Ett utspringspunkt er Det ville vesten,
hvor hvite nybrottsfolk havnet i en situasjon
der deres eiendomskrav ble utfordret av urbefolkningen.
De hvite innflytterne ville hevde retten til å eie landet.
Fra 1830-1847 sendte myndighetene hæren for å fjerne urfolk.
Militser i Det ville vesten kan man si er ett utspringspunkt
for det vi nå kaller politi.
I sørstatene hadde man et litt annerledes system.
Der var det et slavepatrulje-system knyttet til militser.
Slavepatruljer oppsto i Carolina-koloniene i 1704.
Dette var grupper som dro rundt på plantasjer
og så til at slavene bosatt på plantasjene ikke pønsket på noe.
De drev i grunn med politioppsyn.
Slavepatruljene utviklet seg til en institusjon
knyttet til slaveri, som kan anses som en forløper til politiet.
Sier dere fra når det er klart?
Ja, alt klart.
Bra. Action.
I det 18. og 19. århundre oppstår kommunalt politi,
ment for å holde orden blant arbeidere,
altså arbeiderklasse-folk.
Det er det tredje utspringspunktet for politiets utvikling.
De skulle opprettholde klasseskiller.
En voldelig bilfabrikk-streik i Toledo.
Statsgarden måtte ty til tåregass, bly og kaldt stål
for å roe ned de streikende, oppildnet av radikale agitatorer.
Tåregass og sovegass haglet tett.
En ren slagmark, hvor to ble drept og syv skadd
før de streikende brøt geledd, og arrangørene ble tauet inn.
Kriging i gatene. Borgerstrid på sitt verste.
Gjennom 1800- og 1900-tallet var en av politiets viktigste roller
å bryte opp arbeiderstreiker, og beskytte arbeidsgivernes eiendom.
Vi er tilbake på det samme temaet,
de tre dimensjonene av det amerikanske politiske prosjektet.
Det som kommer fra slaveri,
med innhenting og tvang av svarte arbeidere.
Det som kom fra nybyggertiden, grenseutvidingen,
sulten etter land, og erobring av urfolk.
Og det som kom av utviklingen av amerikansk kapitalisme,
og behovet for arbeidskraft.
Det er alltid relatert til eiendom.
Utspringet er alltid at folk som ikke har eiendom,
eller folk som er eiendom, når det gjelder slaver,
er trusler mot samfunnsordenen, som er basert på eiendom.
De er ikke deltakere i en sånn orden, de er ofrene av den.
ARRESTASJON AV ANARKISTER, 1910
Trolig er alle i dette klippet døde.
De døde, som slår eller blir slått.
POLITI OG STREIKEBRYTERE, 1933
Vold fra en fjern fortid.
Forblir volden i fortiden, eller går den videre?
Det foregår en dans her,
bevegelse på tvers av voldens grenser, og tilbake.
Mon tro hva disse mennene følte der og da.
Hva følte de når kampene var over?
Rettskafne? Mektige?
Om du lever av å anholde og kontrollere folk,
hvordan påvirker makten deg?
Vi raider kneiper, skjenkestuer og buler fra South Canal til North Haven.
Vi tauer inn apekattene til de blir så leie
at de vil bli på cella eller forlate byen.
Forlate landet! Ikke byen, men landet!
Nei.
Glem åpne hender. Lag knyttnever av dem, og bruk dem.
Historisk sett er lov og orden
det å undertrykke små deler av befolkningen
til fordel for flertallet av befolkningen.
Ser man på uttrykket "lov og orden"
er jo lov og orden to ulike ting.
Hvor mye av politiets jobb består av å håndheve loven,
og hvor mye handler om samfunnsorden?
Og hvem avgjør hva det er?
Politiarbeid er knyttet til landets rasemessige historie.
For å forstå det rammeverket må man gå tilbake til selve kjernen
FILOSOFIPROFESSOR
av kulturell tenkemåte i Europa.
Dette er ikke Ferguson.
Det er ikke et eller annet.
Dette er Baltimore!
For eksempel, filosofen David Hume
sa at svarte, eller "negre", bare etterligner tale.
Hvorfor blir jeg stoppet på vei til butikken?
Du er altså som en papegøye, en eksotisk fugl.
Svarte folk har ingen originale ideer.
Det samme mente Thomas Jefferson, at vi ikke har kreative evner.
Immanuel Kant påsto at å være svart fra topp til tå
var bevis på at alt en svart person sier, er tåpelig.
Den tyske filosofen Hegel sa at svarte mennesker ikke har
det som på tysk heter "Geist", eller ånd.
Vi er evig barnlige,
primitive folk i Afrika, med unntak av Egypt.
Det stemmer! Dere forårsaket dette!
Så på en måte har det hvite fantasibildet
satt svarte mennesker opp mot seg selv,
slik at til slutt er hvithet det som er menneskelig,
en person i den forstand, og at svarte folk alltid er avvikende,
alltid forstyrrede, farlige eller urostiftende.
Hva betyr ordensforstyrrelse?
Å snakke for høyt?
Å stå for tett på?
Å stille for mange spørsmål?
Å nekte å lystre ordre?
Kanskje du har blitt kalt farlig eller avvikende.
Kanskje du har følt ubehag
av en forstyrrende person som var for tett på.
Hvordan reagerte du?
SOSIAL KONTROLL
Kan dette være samme mann
som for knapt 24 timer siden...
...risikerte livet sitt, for en lavere timelønn
enn hva denne mannen får?
FORTELLER: BEN GAZZARA
Ideen bak politiets funksjon, og deres samfunnsansvar,
tilsvarer det som skjedde for millioner av år siden
da forfedrene til disse maurene utviklet sin versjon av politirollen.
Så nå, etter millioner av års utvikling,
har maur et sosialt system der enkelte maur
vokter og undersøker andre maur som prøver å ta seg inn i tua.
Anses de som fiender, gir politimaurene ut et signal.
Andre maur kommer til for å eliminere inntrengeren.
Det er realistisk å tro
at opprettelsen av moderne politistyrker på 1800-tallet
kom som en reaksjon mot folk i det amerikanske samfunnet
som ble ansett som annerledes, og "utenfor".
Det fins argumenter for at New Yorks første politiavdeling i 1844
var et resultat av nye innvandrere fra Europa,
spesielt irer, som ble vurdert som mindreverdige.
I dag er irer ansett som "hvite",
men midt på 1800-tallet var de ikke ansett som helt hvite.
FOTOGRAFERING AV EN KVINNELIG KJELTRING
I USA, særlig sent på 1800-tallet,
da USA opplevde en enorm innvandringsbølge,
var det stor uenighet om hvem som tilhørte hvilken rase,
og hva skillet mellom ulike raser var.
Det å bli forfulgt av politiet
var ofte en metode for å markere folk som ikke-hvite.
Så når politiet slo til mot
amerikanere med italienske, greske eller irske aner,
ble de utsatt for voldelige, diskriminerende metoder
som mange minoriteter utsettes for i dag.
De ble ikke nødvendigvis ansett som etnisk hvite grupper,
men hadde status som "ikke-hvit".
Politiarbeid er en vei til makt.
Det vi ser gjennom USAs historie er at ulike hvite etniske grupper,
etter hvert som de kom til USA,
ble i starten utsatt for politivold.
De forsøkte å bli sett på som hvite, og også å bli en del av politiet.
Studerer man politiet i mange amerikanske storbyer
ser man at de består av mange etnisk hvite grupper
som tidligere hadde vært ofre for
strenge, diskriminerende og aggressive politimetoder.
Like før og like etter slaveriet
ble hvite ufrie arbeidere, eller fattige hvite,
ufrie arbeidere før slaveriet og fattige hvite etter det,
tilbudt det historikere kaller en rasemessig bestikkelse.
"Forlat dine klassefeller, ikke stå sammen med dem.
I bytte får du det vi kaller hvithet.
Da vil konkrete lover og skikker gi deg en rekke privilegier."
Politiet er avgjørende for å gi slike privilegier.
I 1690-årene i Virginia fikk koloniens guvernører en idé.
"Vi sørger for at slaver og tjenere ikke slår seg sammen for å styrte oss
ved å fortelle dem at tjenere får være påkledd når de piskes,
mens slavene kan kles nakne."
Det gir en del informasjon.
Du ser at hvites privilegier ikke er så gode, man kan fortsatt piskes.
Men du ser også at man prøver å skape skiller,
og sørge for at svarte folk skal eksponeres, bokstavelig talt,
som gruppen som er mest sårbar for statlig makt og voldsbruk.
Jo mindre svart man er, jo nærmere er man å være hvit.
Er man nærmere å være hvit,
blir graden, hyppigheten og risikoen av politimaktbruk en helt annen.
Som fersk politimann fulgte jeg etter en biltyv til fots.
Jeg taklet ham, fanget ham,
og plutselig får jeg en lommelykt i hodet.
Jeg sa til konstabelen: "Hva var det for?"
Han sa: "Jeg så to svarte ungdommer,
og slo den nærmeste." Ikke sant?
Det var...
Og han var helt uten anger.
Vi hater ikke negeren.
Gud gjorde ham svart, og oss hvite.
Det beskrives i kapittel 11 av Første Mosebok,
der Han segregerte rasene.
Og vi vet at i 5000 år har de hvite vært herskerrasen,
og vi, ridderne av Ku Klux Klan, skal se til at det fortsetter.
Gjennom segregering, og hvordan rase skiller ut afroamerikanere...
Mange innvandrere som også opplevde diskriminering...
PROFESSOR FORFATTER, RACE FOR PROFIT
...undertrykkelse og ekskludering,
kunne gradvis bli til noe annet.
Du kan endre etternavn, og kvitte deg med aksenten.
Man kunne bli hvit her i landet,
som er umulig for afroamerikanere, for man kan ikke endre hudfarge.
OPPRØRSBEKJEMPELSE
Politiet vil sende ut tåregass med vinden mot folkemengden.
Blåser vinden mot deg,
bruk en gassgranat-rifle for å sende prosjektilene bak folkemengden,
slik at vinden fører gassen til mengden.
Tidlig på 1900-tallet var politiet i mange byer i USA
integrert i byens politiske system.
Som del av det politiske maskineriet hadde de lite effekt mot kriminalitet.
Faktisk var de en del av kriminelle organisasjoner.
De som ville ha politireform prøvde å endre på det.
Mange hadde tjenestegjort i militæret utenlands.
De kom tilbake til USA, og ville endre politiet
slik militæret hadde endret seg
under militæroperasjoner i kolonier
i Karibia, Filippinene og andre steder.
De ville profesjonalisere politiet,
slik militæret ble profesjonalisert.
For å forstå dagens politi må man se på
tidlige amerikanske intervensjoner utenlands.
Da tenker jeg på en fyr ved navn August Vollmer.
BERKELEYS FØRSTE POLITISJEF
August Vollmer er en fascinerende type, en velkjent figur i politiet,
sett på som det moderne politiets far.
August Vollmer tjenestegjorde i militæret, spesielt i Filippinene,
under krigen mellom Spania og USA.
USA sa ikke at Filippinene var vår koloni.
Men Filippinene ble okkupert
gjennom nesten et halvt århundre.
Tidlig i okkupasjonen føres en brutal krig mot opprørere.
Et element ved kolonikrigen i Filippinene er at militæret
finpusset mange teknikker og taktikker for å håndtere opprørere,
rebeller, "de små, brune brødrene", som de kalte filippinere.
August Vollmer var en nøkkelfigur i den kampanjen.
Han ble håndplukket til en elitestyrke mot opprørere.
Disse mobile styrkene dro inn i landet
for å finne og utslette filippinske opprørere.
Vollmer er en utmerket person å studere,
fordi han er politimann som tjenestegjør i Filippinene,
der han tenker på utformingen av politiinstitusjoner,
før han blir akademiker.
Han er en av figurene som skisserer
teorien bak et politiapparat.
Kanskje inspirert av 40/8-lastebilene fra krigens dager
har det ridende politiet skaffet lastebil-utstyr.
I førerhuset er det plass til ti konstabler, automatgevær,
tåregassbomber og annet opprørsutstyr.
Vollmer slår sammen de ulike fagfeltene vi har snakket om.
Han er orientert mot intern orden.
Han samler erfaringer fra å nedkjempe opprørere,
en situasjon som minner om krig, men egentlig handler om pasifisering.
Og han prøver å tenke på
hvordan man sørger for at politiet bevarer sin legitimitet.
For å unngå fysiske sammentreff bruker politiet igjen tåregass.
Denne gang drives folkemengden tilbake til minnesmerket.
Bruken av taktikk fra opprørsbekjempelse
gir politiet inntrykk av at borgere, eller potensielle forbrytere,
er som opprørere utenlands,
og derfor fiender av staten.
Dermed kan du bruke så mye vold mot dem som nødvendig.
Når du ser på politiets trekk
er de nesten identiske med et kolonistyre.
Det er myndighetenes makt over folket,
som ikke får si dem imot.
For meg antyder det at politiet, som en del av et kolonistyre,
primært vil være rettet mot å tjene
de såkalte kolonistene, nybyggerne,
som ofte assosieres med rikdom og hvithet.
Det fins mye skjønnhet i landet vårt.
Alle tenkelige farger er å finne blant amerikanske kvinner.
Miss America tar utseendet sitt på alvor.
Hennes skjønnhet i sinn og kropp er hennes stolte, amerikanske arv.
Hennes føderett, som følge av at hennes forfedre kom hit
for å skape en ny verden for sine barn, og sine barns barn.
I dette frie landet
kom mange folkeslag fra mange land sammen, ble gift,
og gjorde sine barn amerikanske.
VOLDSARBEID
Politiet er ulikt noe annet statlig organ
ved at de legemliggjør statens fundamentale rett
til å ha monopol på legitim voldsbruk.
"Denne voldsbruken er ok, denne er ikke ok."
Så å studere politiarbeid er å studere makt,
og politiets funksjon i samfunnet
for å opprettholde et status quo.
Og politifolk trenger ikke være bevisst på det.
Vi studerer altså makt,
og hvordan politifolk blir delaktige i
skjevfordelingen av makt i dette samfunnet.
Stopp.
- Jeg sprayer ham bare. Pass deg. - Greit.
- Jeg sprayer deg. - For hva?
- Gå ut, ellers blir du sprayet. - For hva?
Strekk deg rundt. Kjører du, skyter jeg deg.
Det er enkelt. Setter du den i gir, skyter jeg deg i brystet.
Jeg blåser i om du har noe på deg, men nå må du leve med det.
Prøver du noe, får du en i brystet.
- Du skal skyte meg? - Absolutt!
- For hva? - Absolutt! Hør etter, ellers er du ferdig.
Voldsarbeid er ikke voldelig arbeid.
Legg hendene oppå bilen, begge to. Med en jævla gang!
Det er utøvelsen av statlig vold,
og fungerer best når vold ikke brukes.
Når volden impliseres, men blir ikke utøvd.
Men det forstås at vold kan utøves når som helst.
- De trakk kniv mot meg! - Prøv deg, jeg spretter deg opp. Forstått?
Alle sammen, gå foran her. Gå opp dit!
Når jeg snakker om at marginaliserte folk ses på som en dystopisk trussel,
bør jeg presisere med at de også anses som smittefarlige.
De vil påvirke andre.
Målet er da å sette dem på sin plass,
ikke bare sosialt,
men også det fysiske området som er tilsidesatt for dem.
Gruppen som definerer utviklingen av straffelogikken
er svarte i USA.
Det kommer delvis av at politiet oppsto
i forbindelse med slavehold av svarte folk.
Forbudet mot slaveri
føltes veldig skummelt for mange.
Først kom de med "Black Codes",
bokstavelig talt lover som kun gjaldt for svarte.
Det ga et klart signal om at vi vil prøve å kontrollere dere,
på måter som ingen andre blir kontrollert på.
"Black Codes" nektet svarte andre yrker enn bonde, kroppsarbeider eller tjener.
Svarte fikk ikke kjøpe våpen.
Hvite kunne arrestere svarte som de mente brøt loven.
Denne marsjen går ikke videre. Er det oppfattet?
Det er åpenbart at straffelogikken
ikke bare påvirker svarte eller brune folk.
Alle blir dratt med.
Men om vi ikke hadde den fryktkulturen,
med "Hva gjør vi når svarte ikke lenger er slaver,
og ikke kan kontrolleres sånn? Hvordan får vi dem til å oppføre seg?"
Om vi ikke hadde det i vår historie,
kunne vi ha hatt et system for samfunnssikkerhet
som så helt annerledes ut.
NIG, DU HAR ALT. HVA MER VIL DU HA?
Hvordan havnet vi her?
Spørsmålet faller sammen straks det stilles.
Hvem er "vi"? Hvor er "her"?
Klar... Rett!
Du og jeg
deler kanskje dette landet, men er vi nære nok til å være "vi"?
Er ditt Amerika og mitt Amerika det samme stedet?
Var det noen gang det?
MOTSTAND
Er dette politivold?
Eller selvforsvar?
Hva mener du?
Andre svar enn "vet ikke" viser bias, enten for eller mot politiet.
Vi trenger alle nødvendige fakta for å få
en reell forståelse av politiet, deres funksjon,
og deres ansvar for alle borgere.
Så både hos insekter og mennesker
oppsto politistyrker ut av nødvendighet.
Selv i kroppen har vi en politistyrke.
Om man blir syk eller skadet
beskytter slike hvite blodceller oss mot skadelige bakterier
og andre stoffer som truer kroppen.
Da menneskene ble mer siviliserte
ble det nødvendig å følge mer avanserte regler, lover.
Lover som vernet de svake fra de aggressive.
Systemet overlot gruppens makt og styrke til enkeltpersoner,
som brukte den på vegne av gruppen.
Samme prinsipp gjelder for moderne politistyrker.
Dette er nordlige Minneapolis, Plymouth Avenue.
Plymouth Avenue ble berømt på 60-tallet, etter...
Det var opptøyer her på 60-tallet, tror det var i 67 eller 68.
Her var det butikker, kafeer, alt mulig.
Så ble svarte folk sinte, og brant dem ned.
Jeg husker det klart. Jeg var vel fem år.
Jeg husker hendelsen fordi jeg husker at dagen etter
kjørte onkel oss ned hit.
Han gikk inn i den jødisk-eide kafeen og plyndret den.
Han tok med seg kjøtt og diverse.
Jeg husker at min mor ba min onkel la være,
for eieren pleide å gi mamma kreditt.
Hva foregikk her som gjorde folk sinte?
Det var en hendelse med politiet.
Det var et ustabilt miljø for svarte.
Polititrakassering i nordre Minneapolis.
Det var en hendelse på en bar,
der en bareier banket opp en svart mann på brutalt vis.
Politiet gjorde ingenting med det.
Det var den siste dråpen, ikke sant.
Mange forretninger holdt til langs Plymouth Avenue.
En kveld satte de fyr på alt.
Det skjedde flere steder i USA det året.
RESULTATET AV FLERE DØGN MED VETTLØS VOLD
Bygninger i ruiner, flammer som raser,
og en anspent stemning
henger over Watts-bydelen i Los Angeles.
Slipp veska og hold hendene oppe.
Opp med hendene!
Opp med hendene! Opp med dem! Kom igjen.
Ledere blant svarte skylder på en rekke sosiale problemer.
Fattigdom, arbeidsløshet, dårlige skoler og boliger,
som fører til diskriminering.
Men først og fremst politivold, i følge talsmannen.
Den tradisjonelle forståelsen er at beboerne,
spesielt de svarte beboerne,
begikk voldshandlinger mot politiet,
og mot institusjoner i nærområdet.
Ser man på bakgrunnen,
og hyppigheten av slike politiske protester,
med rundt 2000 opprør mellom 1964 og 1972,
ser man at det var politiet som framprovoserte hendelsene.
Et helt utrolig skue.
En skuddveksling midt på Broadway.
Granater i Los Angeles' gater.
Og jeg hevder at dette ikke blir som i Harlem, Rochester eller New York.
Vi kan løse dette. Vi har tid.
Jeg kan love at det skjer igjen i kveld, samme hva du sier.
Nei, hør.
De... Vi, den svarte befolkningen her, har fått nok.
Vet dere hva de skal i kveld?
De bryr seg ikke. De vil ikke slåss her nede lenger.
De vil gå etter de hvite.
Og ingen i samfunnet prøvde å stoppe dem da de brant ned vår kirke.
Men når vi slår tilbake, blir alle sinte.
På mange vis ser vi på opprørene på 60-tallet
som en respons på politivold.
Men de er også en respons på lengre tids vold fra hvite grupper.
Ikke tenk på det, for vi finner oss ikke i det lenger.
I Lowndes County i Alabama sist måned brant de ned to kirker.
Svarte kirker.
Neste uke ble en hvit kirke brent ned.
Enten vil alle tilbe innendørs, eller så vil alle tilbe utendørs.
Opprør inntraff i industristatene i midtvesten,
i sol-beltet, rust-beltet, på østkysten og i sørstatene.
Kort sagt, overalt hvor svarte bodde i segregerte, urettferdige forhold.
I tillegg ble de oftere møtt av politiet,
og utsatt for nye politimetoder under krigen mot kriminalitet i 60-årene.
Den blandingen førte til at opprør brøt ut over hele landet, i små og store byer.
Vi er lei av å bli hundset av hvite folk.
Hundset? Hvor ille er det? Hva skjer?
De stopper oss på gata, sparker inn dører,
tar oss med til stasjonen og banker oss.
De stopper folk på gata nå, men de gjorde ikke det før.
Det har de gjort i lang tid.
Politiet er ikke i våre samfunn
for å fremme vår velferd, sikkerhet og trygghet.
De er der for å stenge oss inne, banke og drepe oss.
Det er ordrene de har fått.
Politiet i våre nærsamfunn kan umulig være her
for å beskytte vår eiendom, for vi har ingen eiendom.
De kan umulig være her for å sørge for vår rettssikkerhet,
rett og slett fordi politiet nekter oss rettssikkerhet.
Det er innlysende at politiet går inn i våre nærsamfunn
ikke for vår sikkerhet, men for sikkerheten til bedriftseierne,
og for å sørge for at status quo består.
Du innser at du betaler skatt
slik at politiet kan banke deg.
Du betaler dem!
Du betaler øvrigheten for å banke deg.
Du betaler dem for å komme inn og banke barna dine.
Du betaler dem for å jage deg vekk fra gatehjørner.
Du betaler dem for å drepe deg.
GLOBALT OPPRØR
Ikke vær redd. Ikke føl skam.
Vi vil ha svart makt!
Stokely Carmichael, en 25 år gammel revolusjonær.
Det var her i Mississippi i sommer
at Carmichael, med sine rop etter svart makt,
først ble nasjonalt kjent, og for mange virket han skremmende.
Alle rettsbygg i Mississippi burde brennes ned for å bli kvitt møkka.
Når de spør hva du vil ha, vet du hva du skal si.
- Hva vil du ha? - Svart makt!
Politiet tolket radikalisme blant svarte
på 1960-tallet som en global kampanje.
Politiet tolket trusselen fra kommunisme,
som virket å gå i takt med radikalisme blant svarte,
som et globalt problem.
Et problem som ikke bare var utenlands.
Sikkerhetsansvarlige i USA
så hva som foregikk på gatene i amerikanske byer.
De så på disse bevegelsene som ensbetydende med,
og jevngode med, frigjøringsbevegelsene som fant sted verden over.
De var enormt redde for radikalisme og kommunisme.
I tillegg til at politiet ble militarisert må vi legge til
en tanke som er vanskelig å ordlegge,
nemlig at militæret ble mer politi-aktig.
Ett tusen.
Avvent.
På målet.
Politiet er egentlig hovedkategorien.
Militærets oppgave ble å være politi.
Det handlet ikke om å utkjempe kriger
for å forsvare landet fra andre nasjoner etter andre verdenskrig.
Det handlet om opprørsbekjempelse i utlandet,
og pasifisering.
Militære aspekter infiltrerer politiet,
og hensikten med politi ble innført i militæraksjoner.
Folk drar stadig mer radikale slutninger,
og i USA næres disse slutningene av
internasjonale, anti-kolonistiske bevegelser.
I disse landene
innfører folk radikale politiske rammer.
De kaller seg sosialister,
og vil ta makten med det som utgangspunkt.
Slike ideer gir mening for radikale her i landet, hvor...
Kanskje man ikke er et kolonisert folkeslag på samme måte,
men leveforholdene minner om det.
Det er kanskje ikke tradisjonell kolonialisme,
men det ligner veldig.
Derfor tar folk til seg lignende ideer
og retorikk, og de begynner å tvile på kapitalismen.
Vårt samfunns ledere...
Hvor er de?
De er ikke her, og de kommer ikke heller, fordi...
Ja, det stemmer. De selger oss nok en gang,
og vi er lei av å bli solgt som slaver!
- Vær så snill, ikke drep meg! - Kom deg opp fra rennesteinen.
Vær så snill, ikke drep meg!
Da det var over var en av de unge demonstrantene
skutt og drept.
Minst 30 var skadd, 19 av skuddskader, og 88 var arrestert.
Gjennom 1960-årene
trodde mange polititopper at borgerrettsbevegelsen
og Black Power-bevegelsen var Sovjetunionens nikkedukker.
At de ble manipulert,
at agitatorer plantet ideer
hos afroamerikanere over hele landet,
for å få dem til å gjøre opprør.
Samuel Cartwright var en lege
som ofte ble spurt om råd av hvite plantasjeeiere,
fordi plantasjeeierne la merke til at svarte folk
prøvde å rømme fra plantasjene.
Det virker jo naturlig. Man vil være fri, og derfor vil man rømme.
Hvite plantasjeeiere kunne ikke forstå det.
Om svarte var naturlig underlegne, og var som husdyr, hvorfor vil de flykte?
De spurte Samuel Cartwright, som grublet litt, og sa: "Jeg har svaret."
Han sa at svarte folk lider av det han kalte "drapetomani".
"Drapetomani" er sykdommen å rømme fra plantasjer.
Svarte mennesker blir "fikset", ut i fra hvites oppfatning,
for svarte folk kan umulig ønske frihet.
Om de flykter fra plantasjer fordi de ønsker frihet,
strider det mot påstanden om at svarte folk er slaver av natur.
Vent litt! Alt vi vil ha er jobber.
Får vi en jobb, plager vi ingen.
Får vi ikke jobber, river vi Los Angeles i filler.
Hva mener du, bror, om situasjonen med politiet?
Politiet? Vi brenner opp dem også.
Politiet så ikke på disse bevegelsene som organiske, berettigede,
og basert på reell urettferdighet.
Det betød at bevegelsene ble behandlet
som om de var fiendtlige komplotter.
Derfor var metodene de brukte mot slike opprør utenlands
passende til bruk innenlands også.
Kjære medborgere,
en slik uke...
EKSPANSJON
...fortjener ingen land å oppleve.
Jeg tror vi må besvare tre enkle spørsmål rundt disse opptøyene.
Hva som skjedde, hvorfor,
og hva som kan gjøres for å forhindre at det skjer igjen og igjen?
I kveld utnevner jeg en egen kommisjon rettet mot sivil uro.
Guvernør Otto Kerner fra Illinois har sagt ja til å være formann.
HVA SKJEDDE MED RAPPORTEN
Kerner-kommisjonens rapport var enorm.
Det er et viktig vannskille for USAs styresmakter.
For første gang anerkjennes det
at politibruken i det amerikanske samfunnet
er sterkt koblet til opprettelsen av et samfunn
som er splittet langs raseskiller,
og som kommisjonen påpeker, er separat og ulikt.
Rapporten ble en bestselger, og 740 000 ble solgt på tre uker.
Over en million er trykket.
Bantam Books, som ga ut førsteutgaven, sa det er den raskest selgende boken
siden Pillenes Paradis, som tilhører en annen sjanger.
Kerner-kommisjonen la fram flere årsaker til opptøyene,
bl. a. utbredt diskriminering i yrkesliv, utdanning, bomuligheter
så vel som rasistiske politimetoder.
Flere unge prester i Bushwick jobber for å fremme salget av rapporten,
som gir hvite en innføring i det prestene og rapporten
mener er selve problemet, nemlig rasisme blant hvite.
Hva blir svaret på rapporten? Hvilke tiltak vil komme fra Washington?
Her er Roger Mudd, kongressreporter. Roger, hvordan reagerer de?
Fra Det hvite hus har vi så langt bare fått taushet.
Hvorfor sies det ikke noe?
Det kan være kalkulert. Presidenten vil la rapporten synke inn,
og må utarbeide noen presise politiske kalkyler.
Et par ting bør sies om kongressen.
Kongressen består hovedsaklig av hvite mellomklassefolk fra småbyer.
Det gir en viss motstand mot en sånn rapport,
som påstår at disse mennene er årsaken til opptøyene.
Kerner-kommisjonen hadde litt å by på for alle.
For folk på venstresiden
fikk man mye analyse av årsaker til kriminalitet.
Folk på høyresiden fikk se anbefalinger om å styrke politiet,
og polititeknikker.
Kommisjonen anbefalte å skape jobber, boliger,
mer politiovervåking og bemanning for å hindre uro.
Forslagene på høyresiden overveldet analysen på venstresiden.
Johnson fulgte anbefalingene,
særlig fra Kerner-rapporten, om mer politi.
Kriminalitet regnes som et storbyproblem.
Nå føler forstedene på konsekvensene av økt kriminalitet.
I Lakewood, California brukes helikopter i rollen som politibiler.
I Sky Knight-prosjektet i Lakewood forbindes bilen på bakken
med politimannen i lufta.
Mer penger fra regjeringen ga en enorm økning i antall folk
som ble ansatt i politiet, uniformert og i sivil.
136, dette er Sky Knight. Vi drar fra Compton og Downey.
Det ga rom for mer teknologi og utstyr brukt til politiarbeid.
Nye lover fra 1968 ga mer militært utstyr til små og store politiavdelinger,
bl. a. tåregass, opprørshjelmer, skuddsikre vester og helikoptere.
Johnsons inngripen førte ikke bare til profesjonalisering av politiet.
Det førte også føderale styresmakter inn i politiets arbeid,
i lokalt politi, som aldri før.
Det amerikanske folk har fått nok
av økende kriminalitet og lovløshet her i landet.
Folket ser også at landets regjering kan,
og bør, hjelpe byene og delstatene
i krigen mot kriminalitet.
Når folk påkaller krig generelt
ber de folket om å gi regjeringen myndighet til
å gjøre alt som må til, ta alle mulige grep.
Det er en framstilling for å folk til å ikke kreve kontroll og ansvarlighet.
Man vil gi politiet frie tøyler,
og stole på deres egenvurdering.
For i teorien kjemper de mot en trussel mot samfunnet.
Kriminalitetsproblemet har blitt stadig mer alvorlig.
Det ses på som en større trussel mot nasjonen
enn man trodde var mulig for noen få årtier tilbake.
Kriminalitet har en partner, som utgjør fellesnevneren
av kollapsen i moralsk oppførsel.
Vi skal fortsette å jobbe for lover som beskytter våre borgere fra vold,
og vårt arbeid har knapt begynt.
Tiden løper ut for utøvere av kriminalitet og korrupsjon i USA.
Kriminalitetsbølgen blir ikke framtidsbølgen i USA.
Styrken vår har økt fra de første 55 i 1925
til den nåværende beholdningen av nesten 4000 menn og kvinner.
Nok en gang berømmer jeg dere
for å bemanne den smale, blå linjen som stagger den jungelen
som truer med å overta rydningen vi kaller sivilisasjon.
Sist februar ba jeg om en økning på 700 millioner dollar
i narkotika-budsjettet for det kommende året.
Vi ser nå et umiddelbart behov for en halvannen milliard dollar til.
Med ytterligere 2,2 milliarder
blir narkotika-budsjettet for 1990 nesten åtte milliarder dollar.
Jeg kom hit for å si
at i mitt budsjettforslag til kongressen
settes det av nesten 1,3 milliarder dollar
til å fornye lokalpoliti-programmet.
Homeland Security-programmet gir midler til statlige og lokale myndigheter
til planlegging, organisering, utstyr, trening og øvelser
mot mulige terrorangrep.
Derfor har min administrasjon hele tiden stått for
å gi statlig og lokalt politi nødvendige ressurser.
Så langt har 3,5 milliarder dollar,
gjennom The Recovery Act, gått til lokalt politi.
Jeg skal kjempe for å beskytte dere.
Jeg er presidenten for lov og orden.
I dag har jeg anbefalt at alle guvernører
setter ut nasjonalgarden i tilstrekkelig antall
til at vi hersker i gatene.
Alle er nok enige om at løsningen ikke er å definansiere politiet.
Det er å finansiere politiet.
Finansier dem.
I 2023 satte regjeringen av minst 129,2 milliarder dollar
til politi- og fengselsvesen.
Status quo.
En uforandret tilstand,
særlig innen sosiale eller politiske problemer.
Utvidelse av politiet har etterfulgt nesten alle interne kriger
og tider med sosial uro i USAs historie.
Når status quo møtes med motstand,
blir motstanden slått ned med overveldende makt.
En væpnet motreaksjon,
og utvidelse av politiet, for å gjenopprette status quo.
Jeg ser på...
Jeg vil ha kameraer på McDonald's og... Er det JJ's Fish House?
Mellom de to. Og et ekstra på Merwyn's.
De selger narkotika der nå, så... Jeg ser det her.
Vet ikke om de kaster nåler. Er det fortsatt heroin de bruker?
Eller selger de gress?
Dette er yngre karer.
Skulle gjerne hatt dem på alle gatehjørner.
De har hjulpet veldig med...
De forebygger ikke kriminalitet,
for de fleste vet ikke at de er der.
Vi holder det ikke hemmelig.
Enkelte i byrådet i fjor
likte ikke "storebror ser deg"-aspektet, ikke sant?
Men alle disse kameraene rundt om i byen
hjelper oss å få de slemme gutta, og jentene, vekk fra gatene.
Dette filmer støtt, ikke sant?
Det fine er at vi vet hvilke biler det gjelder. Vi har en svart SUV.
Fire afroamerikanske menn sto her i timevis.
Jeg har sett dem gjøre overleveringer. Så kan vi dra dit og ta dem.
Vi har skjellig grunn.
Så ingen uskyldige blir innblandet.
Jeg skal lese opp målet vårt,
og si hva vi vil få gjort i dag, før vi tar runden.
Vi er "Police and Black Men Project".
Målet er at politifolk i Minneapolis og svarte samfunnsmedlemmer
skal skape tillitsforhold for å fremme offentlig sikkerhet.
Jeg ser på økningen av bilran.
De fleste bilranere, kanskje 99 prosent, er ungdommer.
Det er sjelden at voksne gjør det, men det forekommer.
Den yngste var ni år.
Og en ung kvinne, som kanskje er 16 år nå,
har begått over 20 bilran, ikke inkludert grove forbrytelser.
Vi pratet med henne om stadige tilbakefall hos de som får ungdomsstraffer.
Vi vil ikke se på barn som kriminelle, men vi nekter å godta at de er kriminelle,
og lar dem drive på til de gjør verre ting.
Problemet er at det som foregår
er at rettssystemet svikter, Charlie.
Husk at, slik jeg ser det, må alt forandres...
Disse jentene kommer til å bli drept.
De kommer til å drepe noen, om de ikke har gjort det alt.
Men det som er sprøtt er at vi ikke kan få disse ungene
på en Zoom-samtale med en dommer for å ordne en ungdomsplan.
Det sier alt om hva de syns om våre unger. Vet du hva hvite unger får?
De settes på ungdomsplaner før eventuell rettssak!
De sendes til behandling, og alle mulige...
Tullingen som skjøt Deshaun fikk sikkert en ungdomsplan en gang.
Faktum er at det er der rettssystemet svikter.
Du får ikke gjort din jobb.
Så hva skal vi gjøre?
Vi er tilbake til at vi har mange afroamerikanske unger
som sitter i en forvaringsanstalt.
Kanskje de ikke bør være der.
- Men vi korrigerer ikke atferden deres. - Ja.
De forvares på grunn av atferden, ikke identiteten.
Vi kan diskutere hva tiltakene bør være. Det er jeg med på.
Problemet nå er at prosessen for å opprette tiltak
ikke iverksettes for våre unger.
Og rettssystemet vårt mener at vi bør la dem gå fri, uten inngripener,
og sørge for at de ikke bryter loven igjen, som er tull.
Barna våre blir sviktet, og dere også. Alle blir lurt til å mislykkes.
Sånn dritt skjer ikke i Edina.
Alle arrestasjoner og uinnskrenkede kroppsransakelser,
alle hendelser med politivold illustrerer paradokset ved politimakt.
Det er en enorm institusjon
fordelt på over 18 000 politiavdelinger.
Men det merkes mest ved nærgående møter.
Apropos dominering,
Ray Kelly sa at kroppsransakelser ble til
for å lage frykt hos svarte og brune barn, slik at de ikke gikk med våpen.
Det er ikke et svar på kriminalitet, men en form for kontroll.
I det daglige har ikke politiet som institusjon et enkelt ansikt,
men individene som vikles inn i politi-maskineriet har det.
I 2008 var jeg det som kalles en skulker.
På vei til å bli kastet ut av skolen.
Livet mitt besto for det meste av å skulke.
Det var ikke lett hjemme.
Skolen var vanskelig.
Jeg tok igjen ved å ikke være der, og unngå alt ansvar.
På grunn av det ble jeg en kjent figur i Flushing.
Jeg ble vel ransaket et par ganger i uka.
Hver dag ble en av oss stoppet, og vi var 30-40 venner.
"Vi kan ikke være i Bowne Park i dag, politiet er der."
"Navinder har blitt stoppet allerede."
"Asha ble stoppet." Sånne ting.
Det kan til og med virke som en vennlig greie.
Eller noe utrolig aggressivt.
De vennlige møtene gjør meg mer sint.
- Hva heter du? - Art.
- Hva? - Art.
- Hva heter han? - Eddie.
Kom bort hit!
Hvor skal du, Eddie?
- Ser jeg ham igjen, blir det trøbbel. Ok? - Jeg vet det.
Eddie! Kom hit, Eddie!
Det var en rutine.
Vi kunne navnene på hverandre.
En gang skjedde det da jeg satt på en benk og leste.
Jeg husker at jeg ikke stusset engang.
Hun kan umulig ha noe på meg.
Jeg sa: "Hei, Amanda. Har du en bra dag?"
Hun sa: "Ja, Nilesh. Det går bra.
Legg hendene dine på benken."
- Skal vi snakke om det på stasjonen? - Nei.
- Så si meg hva han heter. - Eddie!
- Hva mer? - Smith.
- Kom igjen, da. - Det er sant, Eddie Sm...
Sett deg i bilen. Du blir ikke anholdt, bare sitt i bilen.
- Må vi til stasjonen? - Sitt i bilen.
Når det er sånn du møtes av politifolk hver eneste gang,
føles hvert eneste minutt som ti.
Fem minutter føles som 30.
Du blir underdanig jævlig raskt også.
Og jeg var en kødd.
"Faen ta deg, og faen ta purken."
Og som sagt, jeg var ikke en jævla...
En voldelig kødd eller noe.
Bare en tynn, indisk gutt.
Først er man skyldtynget.
"Herregud, politiet stoppet meg, jeg må være forferdelig," og så...
"Tja, det er straffen for å være den jeg er."
Det blir sånn man ser på seg selv.
Med den profilen de tilskriver deg.
Og jeg vet ikke hva den profilen var.
Men jeg følte meg som en forferdelig forbryter.
Jeg følte meg som en gaterotte,
en jævla crack-selgende drittsekk, ikke sant?
Jeg gjorde det.
Det føltes som det var sånn jeg var.
Ut fra hvordan de behandlet meg. Og jeg følte vel bare at...
Jeg har aldri gjort det.
Jeg sverger.
Et evig trykk nedover.
Bare et svakt trykk.
Det er konstant, og til slutt blir du enten for sliten,
litt for sint eller litt for emosjonell,
og du blir faen meg drept, ikke sant?
Et eksempel jeg syns er veldig fascinerende
er New York City under kroppsvisitasjonstiden.
Det var nærmest en mer mobil, mer fleksibel form
for å håndtere...
Ikke avsondring til andre deler av byen,
selv om det også pågår, men regulering av folks bevegelser i byen.
New York-politiet foretok 4,4 mill. stopp mellom 2004-2012.
Over 80 % var svarte eller latinamerikanere.
Våpen ble funnet i 1,5 % av tilfellene.
Andelen skytevåpen var 0,1 %.
Så håpløst feilslått var prosjektet.
På noen vis var det et slags
algoritme-aktig rase-prosjekt, når du faktisk ser på det.
Politiet dro rundt og holdt øye med hvor ulike personer
bevegde seg i byen, og gjorde det til sin oppgave
å faktisk ta tak i disse personene der og da.
Stopp-og-ransak, ikke sant?
De mistenkeliggjøres fordi de er hvor de er.
Man kan se på det som et mobilt segregeringsprosjekt.
Vi beveger oss rundt, og ser til at...
Vi sier ikke hvor folk ikke kan være,
men enkelte vil alltid oppfattes som
potensielt på et sted de ikke skal være.
Jeg tolererer ikke noe dritt der ute.
Han gikk inn, med to kompiser.
Ikke sant? Vi må holde det gatehjørnet ryddet.
Det som skjer er at de kommer ut, står der en stund,
og om de ikke blir flyttet, kommer alle ut.
Dere må få dem vekk med en gang.
Om det blir for mange folk der går det over styr,
og de tror de eier hele kvartalet. Vi eier gata, ikke de.
De bor der, men vi eier kvartalet. Vi eier gatene her.
Ingen kniv eller pistol, men når denne kvinnen kaster en sko,
blir hun arrestert, fordi Flynn tok det for en stein eller murstein.
Å kreve uforbeholden etterfølgelse, som er hva politiet krever,
er i strid med det de fleste amerikanere mener samfunnet vårt er,
nemlig et demokratisk samfunn,
hvor man ikke er underlagt autoritære befalinger.
Det pleide å hete ATM. "Ask, tell, make."
Først spør jeg dem, så befaler jeg dem,
og om de nekter, tvinger jeg dem.
Når vi ser på tv-programmer med autoritære regimer,
eller leser om autoritære regimer,
der innbyggere må følge ordre og lystre maktfigurer,
ler vi og sier: "Er det ikke grusomt? Det er tyranni.
Heldigvis er vi frie i USA."
Jeg har ham, Kyle. Jeg har ham.
Slipp meg!
Et kvelertak er en teknikk som noen politikonstabler bruker
for å få deg til å gjøre som de sier,
men du kan ikke, fordi du ikke får puste.
Under voldelige sammenstøt på gata er det vanskelig for politiet å huske
hvor blodårene i nakken er, og hvor nervene er.
Samtidig tror vi,
særlig i følge medisinske rådgivere og instruktører
at jo oftere man øver, og jo mer kjent man blir
med den grunnleggende anatomien,
jo sjeldnere påføres skader og men.
Jeg tror, etter å ha studert flere saker, at når spesialgrepene utføres riktig
er risikoen svært lav...
Jeg får ikke puste.
Folk som utøver politimakt
gjør noe veldig spesifikt.
De overfører en grunnleggende del av statens makt,
evnen til å monopolisere legitim maktbruk, over i praksis.
- Hva? - Åpne døra!
- Jeg prøver å åpne den! - Kom deg ut.
- Nei, jeg vet ikke hva som skjer! - Ut!
Ja vel! Stopp bilen!
Ok, jeg går ut!
Stopp! Jeg går ut!
Stopp!
Vær så snill! Jeg prøver å gå ut! Ja vel!
Hva faen! Stopp! Jeg går ut!
Kom deg ut!
Kom deg til helvete ut!
Stopp der.
Ok, gå til svart.
Om jeg ikke viser resten av volden, er det mindre obskønt?
Jeg satte det i dødvinkelen.
Men hvor stor er dødvinkelen?
- Han er jo bevisstløs, bro! - Har han puls?
Nei, se på ham, da! Han er bevisstløs!
- Sjekk pulsen. - Er du seriøs?
- Du sitter på ham til han dør. - La meg sjekke pulsen!
Puster han?
- Sjekk pulsen hans! - Dette gidder jeg ikke å prate om.
- Dere må sjekke pulsen hans. - Thao, sjekk pulsen hans.
Kompis, sjekk pulsen hans. Du er sjuk!
- Ikke bruk dop. - Ikke bruk dop?
Hva er det for noe? Mener du at det han gjør er greit?
- Trekk unna! - Mener du at det er greit?
Mener du at det er greit?
- Er du brannkonstabel? - Ja, fra Minneapolis.
- Så stå på fortauet. - La meg sjekke pulsen!
- Sjekk den med en jævla gang! - Trekk tilbake.
Han har fortsatt ikke rørt seg!
Det er vanskelig å straffeforfølge politifolk for å drepe folk med mørk hud,
for som regel er det lovlig.
Opp med hendene! Gjør det nå!
Snu deg!
Legg deg ned!
Høyesterett har gitt politiet det jeg kaller overdreven makt
til å diskriminere ut fra rase, arrestere og drepe.
Innen politiets maktbruk er Graham v. Connor en nøkkelsak.
Høyesteretten avgjorde
at politiet kan bruke makt om en vanlig konstabel
syns det var riktig å bruke makt i den situasjonen. Det er regelen.
Det er utrolig hvor mange politiavdelinger
som ikke vil ha noen andre regler for maktbruk.
Det som har foregått, i flere årtier,
er at politiets fagforeninger går hardt inn med kollektive forhandlinger
for å bygge opp kontraktene sine, og iblant delstatslover,
med bestemmelser som ikke bare er romslige,
men gir klare fordeler til politifolk som vil unngå ansvar.
Det var vel det huset der.
- Ja. Er lyden din av? - Av, men jeg kan...
Tenk å møte dere her.
Skru av ditt.
Det spekuleres i hvorfor konstabler i Sacramento slo av lyden på kameraene.
Er lyden av?
- Helt avslått. - Ok.
Politiets fagforeninger sa til myndighetene,
som i stor grad underretter seg dem,
"Dette trenger vi. Vi må ha 24-48 timers opphold
før konstabelen må avgi forklaring om hva de gjorde,
til og med når de har skutt noen.
Disiplinærtiltak må holdes hemmelig.
Rulleblad må strykes etter en viss tid, ikke mer enn seks måneder.
Da må hele rullebladet slettes."
Slike ting lar konstabler unnslippe ansvar igjen og igjen,
for ikke å nevne delvis erstatningssfritak.
Delvis erstatningsfritak, gitt av høyesterett,
skjermer politifolk fra erstatningsansvar, selv når de bryter loven.
- Trekk unna. - Jeg bruker taseren!
- Taser! - Stopp!
- Du skjøt meg. - Vær så snill, slutt!
Jeg skjøt ham.
- Gjorde du? - Ja!
- Ok. - Jeg skjøt ham, for faen!
Jeg skjøt ham! Herregud!
Kim, sett deg.
Politisystemet er i stor grad konstruert
utenfor vanlige amerikaneres oppsyn,
og reglene for politiet i USA er ofte utformet
av politiet selv, og deres lobbygrupper.
Det betyr at politiet har fått lovfestet
doblinger og tredoblinger av egen makt, igjen og igjen.
Juridisk sett fins det svært få nasjonale standarder. Nesten ingen.
Det er også svært få standarder i delstatene, utrolig nok.
Svært få kommunale standarder.
Så standardene politiet følger fastslås i stor grad av politiet,
i avdelingenes retningslinjer, og yrkesforbund.
Vi må sørge for at det politiet gjør er legitimt,
og når de ikke opptrer legitimt,
må de stilles til ansvar.
Men det største problemet i dag
er at mye av skaden politiet gjør, er helt lovlig.
Det er skummelt, sant? Det er vårt ansvar.
For det er vi som gjør det lovlig.
Jeg prøver ikke å ta ansvaret vekk fra politiet,
men faktum er at hoveddelen av skadene de påfører, er lovlige.
Jeg er interessert i...
Jeg er interessert i "vi"-konseptet.
Begge har sagt lignende ting om lovene
som "vi" tillatter politiet å håndheve, og tingene "vi" lar politiet gjøre.
Da sitter jeg og tenker: "Jeg lar ikke politiet gjøre..."
"Jeg lar ikke politiet gjøre det, og visste ikke at det var lov."
Er jeg inkludert i "vi"?
Kan du kontekstualisere det?
Hvem er det som gjør det mulig
for lovgivere å si fra seg ansvaret
av å si klart fra til politiet hva de skal gjøre og hvordan?
Det hadde vært fint.
Alle som har makt som prøver å stille politiet til ansvar
møter motstand fra politiavdelingen,
og andre som vil opprettholde status quo i området det gjelder.
Det er de samme personene, uansett hvor. Næringslivet og rikfolk.
Bare se på politiets rolle i historien.
De nedkjempet fagforeningene i nord i oppstartsfasen.
De drev slavepatruljer i sør i oppstartsfasen.
De vernet interessene til de som ville utnytte folket økonomisk.
Når du tenker på politikere og politiet
tenker man på individer, ekte mennesker,
og ikke systemer.
De menneskene støtter ofte et system
som de ikke egentlig støtter, og kanskje kritiserer.
Men mye av arbeidet deres understøtter det systemet.
Og det er et system som gir privilegier til en eliteklasse,
en raseelite, folk som ikke har sosiale stigmer mot seg.
Likevel er mange av de som befester dette
på feil side av disse skillene.
Det er vanskelig å være politi.
Hver dag er jeg liksom...
Jeg er bare sliten.
I fjor ble en 12-åring skutt. Akkurat her.
Du kan se hvor han ble skutt, i kamp med en gutt oppe i gata.
Da jeg stoppet der...
De sa hvem det var raskt.
Fordi det bor folk der som jeg vokste opp med.
- Hva skjedde med 12-åringen? - Han døde.
Det fins mange utsatte lokalsamfunn i landet.
Drar du dit og spør: "Vil du avskaffe politiet?"
Da sier mange: "Nei, vi vil ha mer politi."
Samtidig, om du drar dit og spør dem om politiets metoder, er de sinte.
Og feilen ligger hos oss.
Man kan hjelpe slike samfunn
utenom aggressive, fengslingsrettede politimetoder.
Vi gjør det bare ikke.
Jeg har alltid sagt:
"Flere svarte politifolk vil gi færre problemer.
En svart politisjef vil gi færre problemer."
Jeg trodde på det i omtrent 30 år.
Jeg tror ikke det er sånn.
Jeg har mistet mye ved å støtte svarte politifolk i avdelingen.
Da lurer jeg iblant på:
"Om jeg bare var en av dem som holdt tett og gjorde jobben,
hvor hadde jeg vært da?"
Charlie Adams har vært politikonstabel siden 1986, og vil ikke pensjonere seg.
Han vil gjøre ferdig oppdraget, som inspektør i 4. politidistrikt.
Vi begynte som 13 delstater langs Atlanterhavskysten.
Vi hadde med oss frihet.
Om samfunnet og myndighetene er de selvstyrende demokratiske subjektene,
er politiet den skjulte makten som sier:
"Vi eksisterer for å utøve makt når du ikke lenger kan styre dere selv."
"Vi eksisterer for å kontrollere og regulere volden i samfunnet
ved å samle all den volden hos oss."
På konsekvent vis har politiets respons på svarte folks krav
om respekt for våre liv, hjem, familier og barn
alltid vært: "Ikke faen.
Her har du maktbruk, se om du liker det."
Om man ser på politiet systemisk,
og hvordan politiet i USA har utviklet seg
til en gigantisk styrke...
Når du tenker på mer enn bare politiet,
men også fengselsnettverket, antall folk som arresteres,
antall folk dømt for grove lovbrudd, og alt som kommer fra det,
alle de med slektninger som får straff, møter politiet og er i fengsel,
utgjør det nå majoriteten av befolkningen.
Ikke minoriteten, men majoriteten av folket.
Politiet har for mye makt i vårt samfunn.
Det medfører at forholdet mellom politiet og befolkningen
har blitt fullstendig skjevfordelt.
I stedet for å øke antallet mennesker
som kan anses som en del av en selvstyrende, demokratisk verden,
hvor man undersøker hvordan man håndterer konflikter
gjennom politikk eller protester,
blir det tvert i mot stadig mindre,
til en kjerne som får gjøre som de vil.
Så får man en stadig større gruppe under en form for politioppsyn.
En 10-31, avkjørsel 161.
Ok, jeg ser det.
Noe av det første fascistiske og totalitære regimer gjør
er å gi politiet makt.
En metode er å øke politiets makt, som statens fjerde maktorgan.
Vi gir politiet mer makt, og da går demokratiet under.
Jeg pleier å si: "Tenk på den mektigste personen i USA.
Enten det er Biden, Trump eller Clinton, om du tror de trekker i alle trådene.
Ingen av dem kan bare skyte deg i brystkassa."
Alle politikonstabler i USA
har rett og makt til å trekke våpen og skyte deg.
- Han blør! - Han blør ut av ørene!
- Få ham ut! - Han blør ut av øret!
Få tak i lege!
Hva faen kommer du hit for?
Spørsmålet om at demokratiet forsvinner har ingenting å gjøre med
høyrevridde demagoger som Donald Trump.
Det vil komme av en lang forhistorie
der vi ikke tar tak i
det systemiske problemet av å utvide politiet
på bekostning av å utvide våre demokratiske tenkemåter
og støttemekanismer som trengs for å fungere som et selvstyrende folk.
Det er et tiår siden Trayvon Martin, snart et tiår etter Michael Brown.
Det amerikanske folk må ta et valg.
Om vi skal ta tak i disse problemene, med en ordentlig debatt
om det å velte disse systemene, som mange sier at de vil gjøre,
da må folk virkelig engasjere seg i disse spørsmålene.
For disse systemene er hardføre.
Herdede, kompliserte og mektige.
Frederick Douglass sa: "Makten avstår ingenting uten krav."
Politiet i USA har ikke avstått noe.
De har snarere doblet og tredoblet makten sin.
Kom igjen!
"Makten avstår ingenting uten et krav.
Det har den aldri gjort, og vil aldri gjøre det."
Frederick Douglass.
Tekst: Kristian Vilnes Opdahl