Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Man er ved verdens ende på toppen af Everest.
Man kan tale i satellittelefon. Men ingen kan nå en.
Man kan have fremragende guider og ruteplaner.
Men på jordens højeste bjerg
er man stadig langt væk fra alt.
8.000 meter føles ikke så rart
i hjernen eller i kroppen.
En lille snestorm hindrer måske vores forsøg på at nå helt op.
Vi skal afsted i aften.
Vi håber, det går.
I morgen skal vi ned uanset hvad.
Afsted! Vi er klar!
Der er en grund til, at det ikke er gjort før.
Vi prøver at nå op til Mount Everests højeste top
for at installere verdens højeste vejrstation.
At forske i den højde er en ekstra udfordring.
Vi flytter grænser.
Hvert forår i Himalaya dukker en midlertidig by op.
I to måneder er den verdens højeste landsby.
Everests sydlige base.
Fem tusind meter oppe
ligger den på grænsen for menneskelig overlevelse.
I årtier har bjergbestigere mødtes her
for at forberede forsøg på at nå til tops.
I år er her et team med et helt andet mål.
Namaste. Jeg hedder Tom.
De vil forstå, hvordan bjerget påvirker os alle.
Vi ved ikke, hvad der sker over 5.000 meter.
Det er et fantastisk vindue ind til en del af atmosfæren,
LEDER INSTITUT FOR KLIMAFORANDRING
som ikke er befolket,
men påvirker resten af verden.
Paul Mayewski leder et team på over 30 forskere
under verdens mest udfordrende omstændigheder.
De skal samle det mest fyldestgørende billede af bjerget.
National Geographic Rolex Perpetual Planet Expedition
er den hidtil største ekspedition på Mount Everest.
Ekspeditionen har geologer med.
Gletsjereksperter.
Og et hold biologer.
De mest ambitiøse er to klimaforskere,
der skal installere verdens højeste vejrstation
så tæt som muligt på toppen.
Forberedelserne er unikke.
Her skulle vi højt op.
INSTITUT FOR KLIMAFORANDRING
Planen var at skabe et forskningsprogram,
som var tværfagligt
og at finde de rigtige folk.
En af de første på listen var bjergbestigeren Mario Potocki.
Everest var mere end en drøm, så jeg sagde: "Selvfølgelig."
"Sådan et eventyr? Ja, tak!"
Men at arbejde 8.000 meter oppe i dødszonen
var en udfordring.
Mario skal hente en borekerne fra jordens højest beliggende is.
Isen rummer flere tusind års informationer om klimaet her.
Den rummer kritisk information,
som kan øge forståelsen af vor tids klimaforandringer.
Men den tynde luft nær toppen giver Mario en ny udfordring.
For at bestige et af verdens mest ekstreme miljøer
har forskerne brug for en ekspert.
Pete Athans har ledet mange ekspeditioner i Himalaya.
Han begyndte for 40 år siden.
Jeg elsker at være reduceret til helt basale elementer.
Når man kommer ud i vild natur,
træder livets enkelhed mere frem.
Pete har besteget Everest syv gange
og ført teams helt op til toppen.
Man undersøger, hvad teamet kan.
Hvad man selv kan.
Man ser efter formåen, stræben, energi
og den fornødne fysik.
Denne ekspedition er ikke som andre, Pete har forsøgt.
De prøver at hente ny viden
fra verdens tag.
Det er ukendt land. Det er aldrig blevet undersøgt.
Everest har altid bevaret sine hemmeligheder.
For hundrede år siden
var Himalaya for det meste tomme felter på kortet.
Der gik mere end 30 år
fra det første forsøg på at bestige Everest i 1921,
til sir Edmund Hillary og Tenzing Norgay
endelig rørte jordens højeste punkt.
Den succes inspirerede tusinder til at prøve lykken.
Forbedringerne af alt lige fra tøjet
til kommunikationsudstyret har gjort det lettere.
Men på de værste dage
er det umuligt for selv de bedste klatrere.
I basen leder Pete logistikken for forskerne.
Ingen af dem har prøvet det før.
Først skal de passere
det farlige Khumbu-isfald.
Vi installerede en simulator
på det mindre komplicerede isfald nær basen.
Vi satte stiger op for at få føling med piggene på skoene
og måden at gå på stigen.
For at studere forureningen af gletsjerne
skal Inka Koch samle sne over isfaldet.
Da jeg havde besluttet at klatre 6.500 meter op
gennem det farlige Khumbu-isfald,
blev jeg meget bange.
PROFESSOR I GLACIOLOGI
Klatre.
Jeg glædede mig, men var også skræmt.
Jeg satte liner op og øvede isskruer og forankringer.
Og så sendte jeg dem igennem
en forhindringsbane.
Det, der virker bedst.
Indtil de var mindre intimideret af omgivelserne.
Man skal have respekt for Khumbu-isfaldet.
Sikkerheden var vores primære fokus.
Stedet er et lumsk.
Isfaldet er den mest aktive del
af en evigt glidende, 16 kilometer lang gletsjer.
Basen ligger lige over dens laveste sving.
For at komme op fra sydsiden følger bjergbestigere gletsjeren.
De må overnatte flere gange undervejs.
Khumbu er verdens højeste gletsjer.
For at forstå, hvordan klimaet påvirker den
skal forskerne studere den fra mange vinkler.
Det er grundfjeldet...
Et spørgsmål, ekspeditionen besvarer,
GEOGRAF
er, hvordan klimaforandring foregår i høje bjerge.
Hvor hurtigt ændres gletsjere?
Hvor hurtigt bliver de mindre?
National Geographics geograf Alex Tait
leder et team, der skal kortlægge hele gletsjeren.
Inklusive basen.
Det detaljerede kort bliver et øjebliksbillede af isen,
så man kan følge forandringerne.
De vil skanne og fotografere
for at skabe 3D-billeder af miljøet.
Chris Millbern skal afbilde alt, hvad han kan se.
Lykkes det, kan vi gøre det overalt.
Det er et svært miljø.
LEDER
Så vi får kun visse vinkler til fods.
CHRIS DRONE SYDLIGE LEJR
Droner hjælper os med at få en højere opløsning
og et større perspektiv på basen.
Vi bruger LIDAR, et laserskanningværktøj.
Den skanner to millioner punkter i sekundet.
Den tager individuelle mål hver eneste gang.
Den skanner 360 grader og måler alt, hvad den ser.
Vi lægger højopløste billeder over de opmålinger,
som skanningen giver.
For at kortlægge hele gletsjeren går teamet i luften
med LIDAR under en helikopter.
Med en skanning kan man måle, hvor meget den er skrumpet om et år
og om fem eller ti år og se den nøjagtige forskel.
Vi kan forstå effekten af opvarmning i Himalaya
gennem gletsjernes udbredelse.
Efter Nord- og Sydpolen
har Himalaya mere is end noget andet sted.
Høje bjerge er vigtige, for de er vores vandtårne.
Her opbevares store mængder vand.
25 procent af verdens befolkning er afhængig af det vand.
I Asien er flere hundrede millioner
afhængige af vandet fra floderne.
Gletsjerne, der opbevarer vandet,
er mindsket i et alarmerende tempo i de seneste årtier.
Siden år 2000 er afsmeltningen fordoblet.
Uden en plan står Sydasien over for en katastrofe.
Himalaya mister 7,5 milliarder tons is hvert år.
Det skaber to faremomenter.
Forsvinder gletsjerne
er en milliard menneskers vandforsyning i fare.
Når smeltevand fosser ned fra bjergene,
opstår en mere akut fare. Dødelige oversvømmelser.
Hidtil har det knebet med at varsle katastrofer
og at levere information, der kan redde menneskeliv.
Tom Matthews og Baker Perry vil lave om på det.
De vil stille vejrstationer op
fem nøje udvalgte steder langs klatreruten.
Den sidste station skal stå så tæt på toppen som muligt.
VEJRSTATION
Vejrstationerne skal måle temperatur
luftfugtighed, lufttryk og vindhastighed.
SENSOR LUFTTEMPERATUR OG -FUGTIGHED
VINDMÅLER
LYNAFLEDER
Netværket vil konstant levere data
KOMMUNIKERER MED SATELITTER
til præcise vejrmeldinger.
En af stationerne skal stå nær basen.
En del af den skal stå på selve isen.
-De her holder... -Godt.
Godt. Ja.
Vi vidste, det ville blive sværere med højden.
Stram det hele.
Vi vidste, at Sherpaerne var uundværlige.
Og vi skulle være hurtige til at stille vejrstationerne op.
Når basen var færdig, kunne vi rykke højere op.
Har alle maske og regulator?
Jeg frygtede at falde gennem isen
og laviner oppefra.
Det var overvældende at tænke på prøvelserne, der lå foran os.
KLIMAFORKER
De næste fire uger vil forskerne og sherpaerna
nærme sig toppen af Mount Everest.
De vil stille vejrstationer op og samle iskerner undervejs.
Lejr 1 ligger lige over isfaldet.
LEJR 1
Lejr 2 ligger midt i et naturligt amfiteater
LEJR 2
fyldt med sne.
Lejr 3 ligger 7.000 meter oppe.
LEJR 3
Det er utroligt, at der er en lejr.
Først på vej op til Lejr 3 ser man den fordybning,
hvor man kan slå telte op.
Derfra klatrer de op til Lejr 4 på sydkammen.
LEJR 4
Derfra kigger man stadig op mod toppen.
Fra sydkammen
skal man stadig bestige, hvad der svarer til Englands højeste bjerg.
Balkonen er sidste stop inden de sidste få hundrede meter.
BALKONEN
Klokken er fire, og vi skal bestige isfaldet.
Jeg håber, det går hurtigt, så vi når sikkert frem til Lejr 1.
Alt i orden.
-Er du spændt? -Ja!
Ja.
Den første del udfordrer færdigheder og nerver.
I nyere tid er de fleste dødsfald sket ved Khumbu-isfaldet.
Det er den sværeste prøve.
Der er kun få sikre ruter at vælge imellem.
Hvem har dagens første stige? Den skal op ad stigen.
Man lytter efter lyde
og efter ting, der kan ramme en.
Hvis farerne ikke var der,
faldende isblokke eller laviner,
KLIMAFORSKER
så ville det være meget sjovere.
Det er et forhindringsløb.
Man er bevidst om, at det er russisk roulette.
Al knagen og rumlen oppefra
udløser den samme frygt.
Jeg håber, vi ved mere om gletsjeren efter ekspeditionen.
Måske danner vi en teori om, hvad der foregår.
Hvordan bliver en god dag forvandlet til nogens dårlige dag på 24 timer?
Hvordan kan vi forudse det?
Farerne på Mount Everest er naturlige og forventede.
Men i år er der en anden fare, som er sværere at acceptere.
En drøm for mange er
dødbringende i år.
Manglende erfaring og øget trængsel
er skyld i et af de mest dødelige år på Mount Everest.
Vi var der uheldigvis i en meget travl sæson.
Folk klatrer kun højere op, når vejret tillader det.
KLIMAFORSKER
Der var ikke mange gode perioder.
Vi er ved en flaskehals i isfaldet, hvor der er to lodrette stiger.
For nogen er det en hård tur.
Her står 150 mennesker under en isblok.
Vi holder os lidt i baggrunden.
Her er ikke sikkert.
Vi skal være her et stykke tid. Så vi må gøre os det behageligt.
Tålmodighed er en dyd.
Mine fingre er kolde.
Mine tæer er kolde. Men det går over. Det er okay.
Der er charmerende.
Det er svært at beskrive, for man føler sig presset
af de enorme isblokke ovenover en.
Men når man kommer til Lejr 1,
tænker man:
"Det var en fantastisk oplevelse."
Jeg ånder tungt og er forpustet,
men jeg har det fint.
Det er berigende.
Vi føler, vi har gjort det godt.
Teamet når højder, der er farlige for mennesker.
Vi skal filtrere vand.
-Nede i basen... -Vi skal samle vandprøver.
Vi skal vende sten og se, hvad der er under dem.
Biologerne Tracie og Anton Seimon
studerer liv, der er tilpasset højderne.
Biodiversiteten her ved man ikke meget om.
Det her er det første studie af biodiversitet på Mount Everest.
Vi er 5.300 meter oppe.
Vi søger de højeste livsformer, som vi kan finde.
Interessant.
Her er mere liv, end man lige ser.
Her er græstuer og mosser.
Det her voksede under stenene.
Her er der en skrøbelig, lille plante.
En lille alpin have.
Der er insekter kaldet klippespringere.
De er i familie med sølvfisken.
Han har lange tråde, der stikker ud. Det er en klippespringer.
De drastiske ændringer, arterne står over for, kan vise,
hvad der venter resten af verden, når klimaet bliver varmere.
Vi får et indblik i, hvad resten af verden begynder at opleve
og det, der formodentlig vil ske i større målestok.
Når isen smelter, og snegrænsen bevæger sig opad,
KLIMAFORSKER
så følger biosfæren efter.
Men hvor hurtigt går det?
Hvilke arter stiger hurtigst? Hvad er ladt tilbage?
Når teamet rykker længere op ad bjerget,
er den største fare netop det, de vil måle. Vejret.
Det er vejret, vi er bange for.
Det er det, vi holder mest øje med
BJERBESTIGER KLATRELEDER
så vi ikke bringer teamet i fare.
Folk er godt forberedt på kulden.
Men det vigtigste er at kunne klare vinden.
Vi ændrede planen. Vi skulle afsted i morgen.
Men vejret dikterer, at vi fortsætter i dag.
Vi glæder os til at komme op.
Men vi er selvfølgelig lidt urolige for
helbredet, højden, trængslen og vejret.
Men det er tid til at fortsætte.
Mens forskere og sherpaer tilpasser sig de ændrede forhold,
følger Pete holdene nede fra basen.
Jeg er altid betænkelig ved at have ansvar for folk på Everest.
Især, når jeg ikke selv er med.
Nogen har måske forstand på bjerget,
men naturen ved ikke altid, hvem eksperterne er.
Pete Athans ved, hvor nådesløs Everest kan være.
Han var der på en af bjergets mørkeste dage.
Den 10. maj 1996 besteg han Mount Everest for femte gang.
Han var nået til Lejr 3, da han fik nyheden.
Klokken 23 hørte vi, at 16 personer
BJERGBESTIGER KLATRELEDER
ikke var nået ned til Lejr 4 i 8.000 meters højde.
Vi slap alt
og klatrede op til Lejr 4 for at hjælpe.
Den dag prøvede flere hold at nå op til toppen.
Men forsinkelser og trængsel holdt mange deltagere tilbage,
og nogle klatrede stadig mod toppen ud på eftermiddagen.
Hen under aftenen hærgede en kraftig snestorm bjerget.
Vinden var ekstrem. Det sneede. Sigtbarheden var ringe.
Ude af stand til at finde Lejr 4
var bjergbestigerne fanget ude i det fri på bjerget.
Otte personer omkom.
Vejrstationsteamet vil forhindre den slags tragedier.
At kunne forudsige vejret mere præcist
KLIMAFORSKER
og undgå overraskelser kan redde liv.
Vi er i Lejr 3 i dag. Vi er lige kommet fra Lejr 2.
Det gik nærmest lodret opad.
BJERGGUIDE
Dagen har været blandet.
Varm solskin og snevejr til sidst. Nu begynder det at blive bedre.
Klokken 17.30.
Sherpa-teamet møder dem klokken 17.30 ved Lejr 3.
Det er fint.
Okay, Tenkza. Det er et godt tidspunkt at starte.
Så kommer de til sydkammen tidligt.
-Helt fint. Vi ses i morgen. -Basen afventer.
Det er koldt, men vi er der næsten. Sherpaerne er kommet.
Vi er ved at gøre os klar til den lange tur op til Lejr 4.
Det går opad. Sydkammen om lidt.
Fint at være på vej.
Jeg tænkte tit på, hvad pionererne på Everest
mon tænkte undervejs.
De vidste ikke, hvad der ventede.
De vidste ikke, om ruten var farbar.
Hvordan mon de undertrykte angst og tvivl
på vejen op mod tinderne?
Det her team vil ikke bare nå toppen.
Mario nærmer sig den is, han er kommet til Everest for.
Vi er ved Lejr 4 på sydkammen.
30 minutter herfra er der smuk, blå is.
Det er nok en gammel gletsjer.
Jeg vil gerne bore et par meter øverst oppe
og en meter eller to forneden.
Jeg håber, det lykkes.
Iskerner er detektivarbejde.
Vi arbejder med historikere, arkæologer og kemikere.
I iskernerne kan man se alt, der er sket i atmosfæren.
LEDER INSTITUT FOR KLIMAFORANDRING
Det er første gang, man borer iskerner i den højde.
Det er som et nyt vindue for videnskaben.
Det er ukendt land.
Her i dødszonen, der er i over 8.000 meters højde,
må man ikke begå fejl.
Det blæser meget her.
Man har kun et par timer,
hvor man kan bruge kræfter på at bore,
trække prøven ud og få den ind i en beholder.
Meget kan gå galt.
Når man borer, er isen aldrig den samme.
Vi vidste ikke, hvad vi kunne forvente.
Det første bid i isen, når boret begynder at rotere,
og man kan se, det forsvinder ned i isen...
Så er man lettet, fordi det virker.
Det var et skønt øjeblik, for da forsvandt al stress.
Jeg tog mig min maske af.
"Ja, nu sker det."
Alle jubler: "Det er god is, Mario."
"Ja, det er fantastisk."
Alle begynder at arbejde hurtigt.
To eller tre gange til.
I dybden rækker borekernerne langt tilbage i tiden.
Ni meter nede kan isen
måske afsløre 5.000 år gamle hemmeligheder.
Jeg er super lykkelig.
Vi er snart er færdige.
Det bliver sværere, men det er fantastisk.
Isens kvalitet er wow!
Det er nummer syv.
Fantastisk!
Herligt!
Tak, alle sammen!
For at lave bedre forudsigelser
må vi tilbage i tiden og se, om et koldere klima
gav flere eller færre storme.
Var der mere eller mindre nedbør?
I en dal nedenfor
håber et andet team at finde mere information om datidens klima.
Deres udfordring er ikke is. Det er vand.
Geologerne Mary Hubbard og Ananta Gajurel
forsøger at samle mudder med flere hundrede år gamle livsformer
ti meter nede i søen.
Vi skal ud på flåder og samle kerner fra sedimentet.
Vi samler to både til en katamaran.
Så går vi under båden.
-Under båden? -Ja.
Hvert år strømmer vand ud i søen.
Sedimentet bundfælder sig.
Med vinden kommer der pollen fra træer og planter i området.
PROFESSOR I GEOLOGI
Det havner i søen.
Det dokumenterer vi.
Vi ser på klimaforandring. Alt, hvad vi kan finde,
som afdækker klimaet
gennem tiderne, er meget vigtigt.
Det er som en video af klima, omgivelser
PROFESSOR I GEOLOGI
og næsten alt på den tid.
Vi må forstå fortiden for at kunne forudsige fremtiden.
Vil du samle den op
og holde den lodret i hullet.
BORET I SØEN
Boret er bare et tungt plexiglasrør
RØR AF PLEKSIGLAS
som samler sediment, når det falder ned på bunden.
SEDIMENT FRA SØENS BUND
En lille vægt sidder på et rør.
Man hiver den lidt op og lader den falde.
Man gør det mange gange. Det banker røret ned i mudderet.
Jeg kan mærke, at det synker.
Næsten alt er svært i bjergene.
Man har ikke sin fulde styrke i den højde.
Hold den lodret.
Det er mudret. Hold det lodret!
Sedimentet var forbavsende tungt.
Man skal holde røret lodret,
indtil man får det forseglet inde på bredden.
Vi stiller det...
Da vi trak borekernen op,
kunne man ikke se, hvad der var indeni.
Det er som at få en julegave, der er pakket ind.
Det er først på laboratoriet,
man kan se alle de fine lag.
Der er mange på ruten.
I 8.000 meters højde
får teamet kun én chance for at nå til planetens udkant.
De har kun få timer til at stille den sidste vejrstation op.
Et års forberedelser udmønter sig nu.
Jeg har pakket et bor.
Vi fylder vores flasker, for klokken 23 skal vi op til toppen
for at bore og stille vejrstationer op.
De højeste. Begge to.
Jeg krydser fingre.
På med tøj, seletøj og pigge på skoene.
Jeg skal nu klatre de sidste 850 meter op til toppen.
Det er helt vindstille. Det kan ikke blive bedre.
Jeg er en smule nervøs.
Der er ikke andet at gøre end at tage tyren ved hornene.
-Vil du skrue mig op på to? -Ja.
Vi skal ud i det ukendte midt om natten.
Erkendelsen af, at vi er afhængige af vores dundragter
pigge og ilt
for at overleve, indgyder ærefrygt.
Nu gør vi det! Vi er klar!
Vi klatrer opad.
Vi kan se folk på vej op og andre på vej tilbage.
Det er som at bevæge sig ind i en krigszone.
Det er et fremmed miljø, som ikke er bygget til os.
Man mister orienteringen.
Man har pandelampe på. Sneen fyger.
Små stjerner flimrer forbi øjnene på en.
Og så ser man sin partners ryg.
En smuk morgen og let sne.
Jeg var bekymret
over de mange klatrere.
Fra sydkammen til balkonen
ser man en lang række lygter. Ingen rører sig.
Trængslen var så massiv,
at det kunne bringe teamet i fare
eller true projekterne.
BJERGBESTIGER KLATRELEDER
Det går hurtigt og så langsomt. Vi er mange nu.
Det er hårdt. En hård omgang.
For mange mennesker. Vi er ved balkonen.
Der er en lang kø. Det går langsomt.
Det værste er kulden. Det er virkelig koldt.
Mine hænder og tæer er kolde, fordi det går så langsomt.
Vi var bevidste om, det var tiltagende problem.
Efter al den tid i køen
ville vi ikke have ilt nok.
500 meter fra toppen må teamet træffe et valg.
De må enten vente på fri passage
eller bygge vejrstationen her på balkonen.
Panuru kom op med den idé,
at vi skulle arbejde på balkonen.
Beslutningen blev truffet af sherpaen Panuru.
Han var den mest erfarne,
og han var på stedet.
Min maske frøs til. Jeg kunne ikke få vejret.
De følte ikke, det var sikkert nok
kun at have to-tre timer til at stille udstyret op
og at komme sikkert ned med den ilt, de havde tilbage.
Med alt det arbejde, der venter, beslutter teamet
at bygge den højeste vejrstation her.
En del af mig var skuffet,
fordi vi ikke kom højere op.
Men ingen af os var der for at bestige bjerget.
Vi havde videnskabelige projekter at gennemføre.
Det var vores opgave.
Åh, nej.
Vi venter på, at batterierne varmer op.
De er for kolde.
Vi indså, at batterierne var for kolde
til at drive boremaskinen.
De havde ikke nok energi.
Vi varmer dem op under jakkerne i armhulerne.
Jeg håber, det virker.
Solen står snart op. Det hjælper også.
De er for kolde. Det fryser nok 25 grader.
Vi kan mærke det. Det kan batterierne også.
Vi må bare vente.
En følelse af panik bredte sig.
Teamet venter i en time.
Da vågner et af batterierne.
Når batterierne begynder at virke, er vi straks i gang.
Vi gør det, vi er der for.
Vi forbinder sensorerne i den mest logiske rækkefølge.
Vi sætter dem på og sikrer dem.
Sherpaerna gør det selv, for vi har øvet det mange gange.
Skal du bruge skovlen?
Nu er det vist i orden.
Ja, vi har vores vind.
Radio.
Temperatur?
Jeg tænder... tre, to, et.
Den er oppe!
Den lader.
Godt gået!
Vi er lige blevet færdige med at installere vejrstationen.
Uden tvivl den højeste i verden.
På balkonen. Everest.
Sherpa-teamet var fantastisk. De var lynhurtige.
Det bliver spændende at se data herfra.
Nu sender den data til Washington D.C.
Vi kunne ikke have gennemført det
uden det utrolige sherpa-team.
De bor her.
De muliggjorde vores forskning og fik os sikkert ned igen.
Everest er fantastisk. Det er et ikon.
Videnskabeligt var det en fantastisk mulighed for at bidrage
til forskningen i klimaforandring,
som kun kunne ske der.
Ekspeditionen var en succes, men det er kun begyndelsen.
De indsamlede data vil give gennembrud i forskningen.
Isen på sydkammen er anderledes,
fordi den er dannet af krystaller, som vinden har slebet runde.
Jeg har aldrig set noget lignende.
Analyser af borekernerne viser noget overraskende.
Det nyeste lag i borekernen er to tusind år gammelt.
Så gletsjeren er skrumpet betydeligt selv over 8.000 meter.
Det viser, at mennesket har påvirket hele jordens overflade.
Selv højest oppe.
I Montana
viser Mary Hubbards borekerner den samme opvarmning.
Man kan se lagene. Hvor gamle er de så?
Hvor meget tid repræsenterer det mudder, jeg holder i hånden?
Vi fornemmer, at det kun er knap to tusind år,
som er vist der.
Fine lag hele vejen ned.
Lagene i borekernen fra søen viser regionens plante- og dyreliv,
som det så ud for flere tusind år siden.
Pollenprøver antyder,
at der har været flere træarter i nyere tid.
Før var der flere græs- og buskarter.
Skovene har formået at rykke højere op i dalene.
Skoven nærmer sig.
I takt med at gletsjeren mindskes.
Vi ønsker at forstå, hvad vej det går.
Træerne kommer længere nedefra.
Data sendes nu døgnet rundt fra verdens højeste bjerg
og leder os ind i fremtiden.
Det ser ud til, at sne og is er mere tilbøjelig til at smelte
og derfor skrumper mere, end vi troede, før vi kom derop.
Hvis vi forstår, hvad der venter os,
hvor forandringerne sker,
så kan vi forudsige og planlægge bedre.
Vi kan organisere os, så vores livskvalitet
bliver bedre, end den er nu.
George Mallory blev spurgt: "Hvorfor bestige Mount Everest?"
Han svarede: "Fordi det er der."
Jeg siger: "Fordi det kan oplyse os".
Det kan hjælpe os med at forstå den verden, vi lever i.
Tekster: Jakob Fog Hansen