Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
MÉRIDA, MEHHIKOSURNUTEPÄEV
Mérida linn Yucatáni poolsaarel
asub suurima meie planeedilaset leidnud kataklüsmi epitsentris.
Seda ala tabas terve asteroid.
See juhtus miljonid aastadenne inimeste väljailmumist,
kuid antud tulekerarituaaljätab mulje selle taasetendamisest.
Iidsed maiad ei saanud küllsellest teadlikud olla.
Me ei tea, mis meid tulevikus ees ootab...
TŠELJABINSK, SIBER
...ja meid lõpuks hävitab,
aga see näeb väljanagu antud tulekera Siberi kohal,
ainult palju suurem.
Lihtsad pardakaamerad jäädvustasid midagi,
mis tundub ulmeline.
Külalised teistest maailmadest,
universumi pimedusest, saabusid
ja neid on veel lugematul hulgal tulekul.
WOLFE CREEKI KRAATERLÄÄNE-AUSTRAALIA
Kui juhtuks midagi suurt,
teeks see isegi päevasel ajaltaeva valgemaks.
Aga see võib allesmiljonite aastate kaugusel olla.
Meteoriidid on alatasameie planeeti tabanud
ja suuremad on terveid maastikke muutnud.
Need on oluliselt mõjutanud ka kultuure.
Hea näide on islami kultuur.
Iidse pärimuse järgi
saatis Jumal taevast alla kivi,
mis näitaks Aadamale ja Eevale,kuhu altar ehitada.
Meteoriit kukkus kohta,
kuhu hiljem ehitati Meka püha linn.
MEKA, SAUDI ARAABIA
Me oleme muslimite maailmakõige pühamas kohas.
Selle keskel on Kaaba,
mille idapoolsesse nurkaon müüritud must kivi.
Seda kummardati juba islamieelsel ajal,
vähemalt tuhat aastat enne seda,kui prohvet Muhamed islami lõi.
Must kivi on üleni hõbedaga ümbritsetud
ja kellelgi ei lubata seda analüüsida,
aga see on peaaegu kindlalt meteoriit.
Islamiusulisi on maailmas 1,9 miljardit.
Palverändurite jaokson must kivi kõige austatum relikt.
See meelitab ligi loendamatul hulgalmiljoneid puudutusi ja suudlusi.
Mittemuslimitena ei tohi meisegi pühasse linna siseneda,
seega sõltusimeühe uskliku mobiilivideost.
Oleme tagasiAustraalia kõrbe vaikses avaruses.
Clive Oppenheimer Cambridge'i ülikoolist,
kes alustas meie teekondaselle filmiga, selgitab mulle...
Teadlased avastasid selle suure augualles 1947. aastal,
kui seda õhust märgati.
Kraater on umbes kilomeetrise läbimõõduga.
Ja see moodustus siis,kui raudasteroidi tükk,
lahingulaeva suurune, kiirusel 15 km/h
vastu maapinda lendas.
Kraatri seinad, mis põhja ümbritsevad,
koosnevad iidsetest kividest,
mille kokkupõrgepurustas ja laiali paiskas.
Meteoroid ise hävis peaaegu täielikult.
Vaid selle üksikuid tükke
on ümbritsevast kõrbest leitud.
Väljapaiskematerjali muster viitab,et boliid tuli sealtpoolt.
Temperatuurid on nii fenomenaalsed,
et kerkib üles termosammas,
mis tungib läbi atmosfäärikuni stratosfäärini.
Ning üles sulanud rususajab väga laia ala peal alla.
Ja mõistagi esinebtohutut seismilist energiat,
mille tekitas kokkupõrge.Nii et meeletud maavärinad.
Siin oleme küll keset kõrbe,
aga kujuta ette,kui nii juhtuks tänapäeval linnas.
See oleks täiesti laastav.
Inimesed onharuharva meteoriidiga pihta saanud?
Oli naine, keda tabas meteoriit,
mis lendas läbi tema maja katuse ja lae
tema pihta sel ajal,kui ta tugitoolis TV-d vaatas.
Sylacauga meteoriit.
30. NOVEMBER 1954KELL 12.46
Ta jäi ellu, aga sai üsna jubeda sinika.
Kraatrit ümbritsev alanäeb küll kõle ja tõrjuv välja,
kuid siin on alati aborigeene elanud.
Paljud neist töötavad kunstnikena.
BILLILUNA KUNSTIKESKUS
Näiteks lähimas kogukonnas,mis kannab nime Billiluna.
Nad ei saanud näha pealt kokkupõrgetenam kui sada tuhat aastat tagasi,
aga hiljutisemad sündmused
võisid kultuurilist mälestustmeelde tuletada.
Nende maalidesesineb kraater tihti motiivina,
kuid asi on sellest sügavam.
Kohtusime Katie Darkiega,
ühe selle kogukonna parima kunstnikuga.
See on üks sinu maalidest, eks?
Vaatame seda.
Palun räägi meile, millega on tegu.
Imekaunis maal.
See on liivaküngas...
ja see on rohi.
Siin pole karnti't. Kartul ei kasva.
KUNSTNIK
Ammusel ajal, vanarahva sõnul...
üks mees läks läbi ojade linnujahile.
Kuid ta kõndis läbi jõealuse tunneli,
aga meie nimetame jõge ojaks.Ta väljus tunnelist teisel pool kraatrit
ja kõndis siis tagasi sinna, kust ta tuli,
kui jahil käis.
Ja kuidas antud loos kraater tekkis?Mis selle päritolu on?
Kartiya'te maailmaskukkus sinna meteoriit.
See on meie, valgerahva lugu.- Valgerahva lugu.
Mõnede sõnul kukkus sinna täht.
Aga esivanemate ja vanarahva sõnul
kukkus kraatrisse Vikerkaaremadu.
Sedasi ongi kraatri kohtakolm erinevat lugu.
Aga kõigil on ühine joon.
Me viime alati lapsi sinna.
Käime igal nädalavahetusel seal telkimas.
Seal tunneme,et esivanemad ja sugulased on meiega,
et nad hoolitsevad meie eest,kui kraatrit külastame.
See on meie jaoks väga eriline koht.
Meie perede jaoks ka.
Meteoriidid on juhuslikult Maale kukkunud.
Üks tähtis meteoriitkukkus Prantsusmaale Alsace'i piirkonda.
Aga siin muutis see inimeste eluja mõjutas ajalugu.
Taamal on Ensisheimi linn.
ENSISHEIMALSACE, PRANTSUSMAA
15. sajandil vormiti siin maailma ajalugu,
sest Habsburgide keisririikpälvis legitiimsuse
taevast alla sadanud kivikamakaga.
Tahvel tähistab kohta, kuhu see kukkus.
Clive tõi siia professor Simon Schafferi,
oma kolleegi Cambridge'i ülikoolist.
CAMBRIDGE'I ÜLIKOOL
Ta on teadusajaloolaneja üks viimaseid entsüklopediste.
Mis juhtus tol päeval,1492. aasta 7. novembril?
Niisiis, sel ajaloolisel päeval
ilmus tulekera kagutaevasse,sellesse suunda,
liikudes ülikiirestija samal ajal vilistades.
See tabas siinset põldu umbes kell 11.30.
Enamiku teadete järgi
seisis põllul vaid üks inimene.
Karjapoiss.Ta oleks erakordseimat vaatepilti näinud.
Ta oleks näinud,kuidas 140-kilone kivikamakas põldu tabab
ja sellesse augu tekitab.
1492. aasta 7. november,
mil see kivi alla sadas,
oli vaid paar päevapärast teist suurt maaletulekut,
Christoph Kolumbuseja tema meeskonna jõudmist
Kariibi piirkonnas Uude Maailma.
Lõppude lõpuks just tänu Kolumbusele
kasvab siinsel põllul mais.
See on tagajärg.Euroopa põllumajandusse paisati viljad,
mis olid senivaid Ameerika maailmajaos kasvanud.
Kivi allakukkumine oli nii tähtis sündmus,
et mõnedes 1492. aastatkajastavates kroonikates
mainitakse ainult Ensisheimi kivi
ja Kolumbus jäetakse üldse välja.
Kivi kukkus alla,ehk Jumala tahtel, nagu tollal arvati,
äärmiselt tähtsa linna lähedal.
Alsace'is Ensisheimi juures.
Ensisheim oli tollal
Austria vägede staap siinses piirkonnas.
Ja kaks nädalat pärast kivi saabumist
jõudis Austria väejuht,
sõjaväe ülemjuhataja Maximiliansamuti siia linna.
Aga taeva pärast,miks see kivi just siis ja siia kukkus?
See kivi kukkuski siiajustnimelt taeva pärast.
Tollaste inimeste jaoks
olid imelised üleloomulikudmärgid taevas sõnumid.
See oli justkui e-kiri Jumalalt
Maximiliani alamatele,
mis kinnitas, et ta valitseb legitiimselt,et ta alistab oma vaenlased
ja et talle tuleks alluda.
Miks sina asjast huvitatud oled?
Minu jaoks on meteoriidid kinnisideeksosalt seetõttu,
et need omavad mõtet ja tähendust.
Arvati, et need sajavad taevast allakoos teiste hädadega
nagu kehaosade, konnade ja verevihmaga.
Katkude ja teiste katastroofidega.
Meteoriit on organism.
Justkui loom, mis meiega räägib.
Ja minu arvates on seeväga võimas ja ilmekas idee.
Idee on see, et meteoriitidel on tähendus
ning inimkonna tööon seda tähendust tõlgendada.
Simon Schaffer oleks võinud edasi rääkida,
ilma et meil igav oleks hakanud,lakkamatult veel kaheksa tundi.
Aga me tahtsime näha tõelise kivi jäänustkohalikus muuseumis.
See tundub ebareaalne,kutsudes esile fantaasiaid.
Linna meer tuli meid tervitama.
Siin seisab ta kahe meteoriidisõbra vahel.
See embleem on päritkeskaegsest puulõikest.
Seda leidub kõikjal.
Aga nüüd tähendab see sajanditekaugusemineviku ja tuleviku peale mõtlemist.
Kas need kivi vennaskonna liikmed
mõtlevad kauge tuleviku peale?
Mis mõtteid nad mõlgutavad?
Milliseid pikaajalisi plaane neil on?
Mis saaks siis, kui inimkond välja sureks?
Mida jätta tulevikus Maad külastavatelevõõra galaktika astronautidele,
näitamaks, et me ei jätalangenud kaaslast maha?
Kivi kõrvaltleidsime selle installatsiooni.
"Tere. Minu nimi on Jean,"
ütleb hologramm lootuses,et tulnukad oskavad prantsuse keelt.
"Ma olen kaevur.
Ja meie kaunis maailm nägi selline välja."
"Kui meie planeeti ähvardav ohtmuutus öises taevas nähtavaks,
rakendasime ettevaatusabinõusid.
Kaevasime maa allatunneleid ja varjendeid.
Me võime vistterve aastakümne elus püsida.
Kui tuleb suur tuletorm,
olen ma kindel,et inimkond elab selle üle.
Aga ma pole prohvet, pelk kaevur vaid."
"Soovin teie külaskäigule head lõppu."
OSLO, NORRA
Meie järgmine sihtpunkton suur spordiareen Norras Oslos.
See on nii ruumikas,et sinna mahub ära terve jalgpalliväljak.
Meid aga huvitas areeni katus
ja see mees, Jon Larsen,
Norra kõige kuulsam džässmuusik.
Aga harrastusteadlasena on tal põhjustselle suure katuse peal olla.
Kuidas kõik algas?Kuidas sa selle koha leidsid?
Ma otsisin... Google Earthis
ja leidsin suurima katuse,mida seal nägin.
See spordiareen oli tollalarvatavasti Oslo suurim.
Ning siis ma mõistsin...
et väikesed objektid veereksidkülge mööda alla, koguneksid siia
ja jõuaksid äravoolu lähedale.
Nagu näha, on siin palju soppa,
aga selle seest leiamekosmilise tolmu osakesi.
Kuidas sa alustasid?
Sa olid 40 aastat edukas muusik olnud.
Miks sa omadega katustele jõudsid?Fännide eest põgenesid?
Ei. Ma olen alati kive kogunudja geoloogia vastu huvi tundnud.
See on kogu elu minu hobi olnud.
Kümme aastat tagasi olin maõues hommikusöögilauas, kui äkitselt
märkasin laua peal sädelevat musta täppi,
mida kaks sekundit varem seal polnud.
Ma korjasin selle sõrmega üles
ja mõistsin tänu oma taustaleamatöörmineraloogina:
"See on tegelikult väike kivi."
Ja me imestasime:"Kust see tuli? Kosmosest ehk? Ei tea."
Aga siis hakkasin ma guugeldamaja sain teada,
et on teatud veidradväiksed kosmilise tolmu osakesed
ehk mikrometeoriidid.Ja siis kõik algaski.
Ja su arust on neid siin.Mis varustusega sa seda löga kogud?
Mu peamine relv on see magnet.
Ma kasutan peamiselt magnetit, sest...
mikrometeoriidid on magnetilised.
Esmalt panen magneti
väiksesse kaitsvassesulguriga kilekotti. Sedasi.
Ja konks on käepärane,sõna otseses mõttes...
Hämmastav, et Jon Larsenon nii primitiivse varustusega
täiesti uue teadusharu rajanud.
See on nüüd proovivõtukoht.
Ma liigutan seda nii maas ringi.
Rasked osakesed veerevad allaja jäävad kõige sügavamasse lohku.
Need võivad olla mikroskoopilisedmagnetilised osakesed.
Ma uurin neid hiljem mikroskoobi all.
Kui palju neid kosmilisi osakesipäevas Maale jõuab?
Kas teame arvu?
Jah, umbes saja tonni jagu.
Justkui puistaksid kaks suurt kalluritiga päev kosmilist tolmu Maa peale.
Aga see tähendab, et üks väike osake
langeb aastas ruutmeetrile.
Need osakesed on sõnumitoojad, eks?
Neil paistab sulleväga konkreetne sõnum olevat.
Jah, minu jaoks ongi.Need on vanim aine Maa peal.
Miski pole kaugemalt tulnud.
Kui ma mõnda mikrometeoriitioma sõrmega katsun,
siis pole ükski inimenemidagi vanemat katsunud.
Vaatad sellega tõestijustkui igavikule silma.
See on tuhk,mis jäi järele teise põlvkonna,
eelmise põlvkonna surevatest tähtedest.
Sel on minevik,mis ulatub Suure Pauguni välja.
Tema on Jan Braly Kihle,
geoloog, kes analüüsibJoni proove mikroskoobi all.
Meile meeldis tema Wyatt Earpi kostüüm.
Ta sündis Texases.
Aga see pole kõik.
Ta on vähist neljal korral paranenud,
tema enda sõnul olid kaks nendestsulaselged surmaotsused.
Ta tahtis vähiuuringutesse oma panuse anda
ja on nüüd seotud teedrajavatevähiravivõtete väljatöötamisega.
See on allmaailm,kus üritame leide fotodega jäädvustada.
Tema on mu sõber Jan Kihle.- Tere.
Oleme aastaid koos töötanud,
et mikrometeoriitidestpeeneralduslikke värvifotosid teha.
Nii võimsa suurendusega,mida kuskil mujal maailmas ei tehta.
Kui palju tuleb suurendada?
Nagu näha, on osakesed nii väiksed,
et need on peaaegu nähtamatud.
Vaja on 2000- või, veelgi parem,3000-kordset suurendust.
Siis saab algse foto,mis on meetrise läbimõõduga.
Seda me vajamegi.
Kõik väitsid, et see on võimatu,
aga me lõime nüüdtäiesti uut sorti teaduse.
Sa mäletad, millist tagasisidetme kõik saime kolleegidelt.
Nad naersid täiest kõrist...- Oo jaa.
...küsides meilt:"Mida teha kavatsete? Mis asja?
Kõik teavad, et see on võimatu.
Signaali-müra suheon enam kui üks miljardile.
Tehke mulle seda rõõmu."
Tegi see sulle tollal haiget?- Muidugi mitte.
Nii teadus käibki.
Asi pole tunnetes, vaid uudishimus.
See on tänane foto.
Sellist erilist tekstuuri nähes teame,
et tegu on mikrometeoriidi,mitte tööstusliku osakesega.
Hetkel on see mõistagi udune.
Kas saaksime seda pildistada?
Ei.- Ei.
Liiga suure entusiasmi puhulsegaksid meie südamelöögid seda.
Nii et pole võimalik.Pildistamise ajaks peame toast lahkuma.
Kust sellised osakesed üldse tulid?
See on hea küsimus,sest vastust me ei tea.
Need tulevad ilmselgelt kosmosest.
Mõned neist pärinevad asteroidide vööst,
teised ehk komeetidest.
Aga jällegi, osakesi võib olla teistestgalaktikatest ja päikesesüsteemidest.
Me ei tea, mis iga tera algne keha oli.
See on lihtsalt hämmastav.
Igal teisipäevaõhtul,kui Jon toob uut materjali,
lööb see meid pahviks.Tunneme end taas lastena.
Need osakesed on ka kosmosesväikesed ja üksikud.
Mõned neist pole iial jõudnudsuurema mastaabini,
et näiteks hakata moodustamaväiksemaid planeete asteroidide vöös.
See on tegelikult kosmiline tolm.Tolm on kosmose valuuta.
Siin üleval on näiteksraua ja nikli sulam.
Ja siin on väga kenakristallisatsioon algamas.
See algas lihtsalt klaasiga.
Nüüd hakkavad tekkima oliviinikristallid.
Väljas on väga õhuke kiht raudsulfiide.
See näeb väljapeaaegu nagu jäine eksoplaneet.
Nagu rüsi. Jajah.
Lagunevate jäämägedega.
See on minu arvates eriti huvitav.
Atmosfääri sisenedeson see väga kõrge temperatuuriga.
Pildil on ülemine pool esiots,
liikumissuund Maa atmosfääris.
Kui hoog hakkab aeglustuma,surutakse raskmetallist tuum ettepoole,
inertsi poolt,
ja see jääb metallist muhunaosakese eesotsa.
Jällegi tüüpiline raua-nikliga esiots.
Meil on nüüdseksküll 2500 erinevat näidist,
aga identseid pole.
Kui hakkad mikrometeoriiteja kosmilise tolmu osakesi tundma õppima,
saad aru, et need erinevadmaapealsest geoloogiast täielikult.
Need on läbinud protsessi,mis hõlmab kiirust, ülikiirust,
püssikuulist 50 korda kiiremini lennates
ja põrgulikke temperatuure taludes.
Lõpuks on need nagu aarded kosmosest.
Ilu ja veidrus, mida just nägime,saavad veel veidramaks muutuda.
Muster näeb välja selline.
Hoia seda,ma lähen ette tahvli juurde ja...
Muster, mida Clive siin projitseerib,
tõestab midagi, mida peeti mõeldamatuks.
Asi puudutabkristallilise ehitusega ainet,
mis paistis olevat täiesti võimatu.
Need on niinimetatud kvaasikristallid.
PRINCETONI ÜLIKOOL
Tema on mees,kes keeldus leppimast sõnaga "võimatu".
Ta on maailmakuulus kosmoloogPaul Steinhardt Princetoni ülikoolist.
Sa leidsid tõendeid kvaasikristalli kohta,loodusliku kvaasikristalli kohta,
mis pärineb universumist, meteoriidist.
Aga mis asi on kvaasikristall?
Kvaasikristall on aine,mida pidasime võimatuks.
Uskusime sadu aastaid,et olime selle võimatust tõestanud.
Aga nagu nüüd teame, on see võimalik
ja see tekkis universumis juba ammu,palju varem, kui ette kujutasime.
Alustame millestki lihtsast.
Kristallid on korrapärase mustriga
nagu vannitoa põrandakivid.
Nii.- Lihtsad ruudud.
Ruudukujulised kivid klapivad kenasti.
Aga pentagoonideviiendat järku sümmeetriaga
võib kähku hätta sattuda.
Ehitame veidi siiapoole.
Ning...
Ma juba näen, millega mure tekib.- Jah. Näed, mis juhtub?
Me tekitasime tühimikuja peame valikuid tegema.
Seda ei saa täita.
Ma võin mujale panna,
aga see ei jää iial...- Jah.
Aatomid vihkavad tühimikke.Kui tühimikud tekivad tõeliste aatomitega,
paiknevad need ümber, et tühimikud täita.
Viiendat järku sümmeetriaoli ainete jaoks keelatud.
Aga kvaasikristallid on isegisellest keerulisemad ja salapärasemad.
Vaatame kõigepealtkvaasikristalli mustrit,
et nendest visuaalset ettekujutust saada.
Hea näide on see muster siin laua peal.
Seda uurides on näha,et see koosneb vaid kahest kujundist.
Need on kanad.
See näeb välja nagu laste pusle,
aga selle taga on geniaalne matemaatika.
Selle mustri avastasSir Roger Penrose 1970-ndatel.
Ta on matemaatik ja vahel ka kosmoloog.
Hämmastaval kombelleidub kvaasikristalli mustrit...
DARB-I-IMAMI PÜHAMUESFAHAN, IRAAN
...Iraanis Esfahanis asuvas pühamus.
Ilma selle taga peituvaidmatemaatilisi printsiipe teadmata
leidsid käsitöölisedenam kui 500 aastat tagasi
viiendat järku sümmeetriavõimatule geomeetriale lahenduse.
Sedasi.
Pean hoiatama...
Hoiatus oli õigustatud.
Tõepoolest,see muutub nüüd nii keeruliseks,
et me ei hakka teid üksikasjadega piinama.
Väike näide vaid.
Ühe ikosaeedri asemelon meil ikosaeedrite ikosaeeder.
Me leidsime siis,et nii saab ehk aina väljapoole laieneda,
struktuuri säilitades.
Aga tekkis probleem.
Antud mudel aga lahendas probleemi.
See kujutab endasttõelist kvaasikristalli.
...saab ehitada vaid seda tasandit...
Steinhardt tahtis nüüdsellise loodusest leida.
Sa käisid Kamtšatkas välitööd tegemas.
Seda inspireeris vist teoreetiline...- Jah. Seda inspireeris antud mudel.
Sest mudel ütleb:
"Tegelikult, kui aatomites on jõud,mis toimivad nende kinnituste moel,
on aatomid sunnitudsellist struktuuri võtma."
See pani mu kohe mõtlema:
"Kas loodus võis teha kvaasikristalli,enne kui inimesed selle tegid?"
Sellega algas aastakümnetepikkuneloodusliku kvaasikristalli otsing.
Lõpuks leidsime me Firenzestmineraloogi nimega Luca Bindi...
FIRENZE ÜLIKOOL
...kelle muuseumis oli tilluke näidis
kivist, keerulisest kivist,
mille seesoli väike kvaasikristallitera.
Toda näidist uurides
nägime vihjeid selle kohta,et tegu on meteoriiditükiga.
Aga tõestuseks pidime tegema kindlaks,kust see kivi tegelikult tuli,
ning võtma rohkem proove,et asja tõestada.
Seega Paul Steinhardt ja Luca Bindi
sõitsid ekspeditsioonileVenemaa kõige idapoolsemasse ossa
Beringi väina lähedale.
Punasega on tähistatudmeteoriidikildude leiuala.
Need leitiListvenitovõi nimelise oja äärest,
millest pole keegi kuulnudki.
Ekspeditsiooni koosseisus oli ka liikmeidalgsest Vene geoloogilisest tiimist,
kes aastakümnete eestesimese näidise leidsid.
Nad pidid liiklemakaardistamata maastikul,
midagi täiesti uut Paul Steinhardti jaoks,
kelle kogemused looduses piirdusidPrincetoni ülikooli murul käimisega.
Teda piinasid lugematud sääsed.
Sellel fotol katab tema nägu sääsevõrk.
Ta magas katkendlikult.
Karud ilmutasid end tema košmaaridesja neid võis ka päriselt kohata.
Meteoriidikildude leidmiseksnähtud vaev tasus end ära.
Esmapilgul paistsidnende leiud paljulubavad.
Bindil ja Steinhardtiloli nüüd põhjust tähistada,
kuigi nad ei teadnud veel,kas kildudes kvaasikristalle leidub.
Värskelt leitud proovideröntgendifraktsiooni muster
paljastas keelatudviiendat järku sümmeetria,
tõendi, et meteoriidisoli kvaasikristalle.
Kas saaksid kirjeldada,mida sa seda nähes tundsid?
Kõik vist... aeg tundustol hetkel mu jaoks peatuvat.
Nagu...
Seda kujutist nähes mõistsin ma kohe,
et kõik, mida olimeaastakümneid saavutada üritanud,
on nüüd saavutatud.
Lisaks tõestasime, et see kvaasikristall
moodustus looduslikul teelja lausa kosmoses.
METEORIIDIUURINGUTE KESKUS
Jätame aine müstilised saladused seljataha
ja uurime nüüd tavalisemaid kive,mis on Maa peale sadanud.
...seega siin on kleepmatid.
Arizona ülikoolison nende suur kollektsioon.
Et mustust väljastpuhtasse hoidlasse ei viiks.
ARIZONA ÜLIKOOL
Meid ootasid ees metsikud lood.
Nii et sisenedes astu selle peale,et jalgu puhastada.
Olgu.
Meid juhataskollektsiooni kuraator Laurence Garvie.
Siin on ülerõhk,et puhast õhku aina sisse tuleks.
Jalad puhtad? Tore.- Jah.
Meid filmib ka kogu aeg kaamera.Naerata ja lehvita sellele.
Aga kõige tähtsamon sellises meteoriidiasutuses
meteoriite võimalikult puhtana hoida.
Puhas olla üritab igaüks,
siin aga hoiame isegioma sõrmede rasva näidistest eemal.
Palun kanna kindaid.Ma panen ka need kätte.
Teeme nii, sest ma tahan näidata
ühte kõige hämmastavamat meteoriiti,mis vaid paar nädalat tagasi
Costa Ricas alla kukkus.
See meteoriiton täis orgaanilisi ühendeid.
Ning see on tähtis,sest annab infot päikesesüsteemi alguse
ja ehk isegi selles elu tekkimise kohta.
Mul on näidised siin,nendes erilistes kappides.
Need on lämmastikukapid. Eks?See on lämmastik, kuiv lämmastik.
See ongi tähtis: neid kappetäidetakse kuiva lämmastikuga.
Kapiust avades on kuulda,kuidas kappi lämmastikuga täidetakse.
Neid meteoriite säilitatakse nüüd.
Need ei puutu kokku vee ega hapnikuga.
See on praegu parim säilitusviis.- See siis sisisebki?
See sisisebki.
Niisiis, näiteks siin on...
üks kõige hämmastavamaid meteoriite.
Näed, mis selle nimi on?
"Koerakuut".
Seega lihtsalt...
Niisiis... pean lisama,et ära seda maha pilla.
Üritan. Olgu.- Palun ära seda maha pilla.
See kivi sadas allavaid paari nädala eest Costa Ricas.
See lendas läbi koerakuudi,
mille sees koer magas.
Loodan, et koer jäi terveks.- Paari millimeetriga lendas mööda
ja tungis koera kõrval maapinna sisse.
Lisaks teeb selle eriliseks asjaolu,
et koerakarvu on siiani küljes.- Ei ole nii.
Ja selle teeb nii vapustavaks tõsiasi,
et kui seda nuusutada...
siis tunneb selles peituvateorgaaniliste ühendite lõhna.
Need on4,5 miljardit aastat vanad ühendid,
mis moodustusid varajase planeedi peal,
mida enam olemaski pole,
ja jäid antud kivi sisse lõksu
ning veetsid neli miljardit aastatasteroidide vöös,
enne kui mingil põhjusel vööst lahkusid
ja Costa Ricas maandusid
ning on nüüd siin meie meteoriidihoidlas.
Mis lõhn see on? Justkui...
Me ei teagi täpselt, aga arvame,
et see sarnaneb koitõrjevahendiga.Midagi selle ühendi sarnast.
Nagu lahusti või midagi?
Jah, veidi küll. Panen selle tagasi.Või tahad veel hoida?
Ei.- Muide,
punane värv on koerakuudi katuselt.
Ja valge värv on koerakuudi põrandalt.
Kas koer mõistis kohe,
et talle tuli taevast külaline?
Ei mõistnud, aga juhtumisi
on koertega meteoriite otsitud.Lõhna tõttu.
Koeri saab treenida seda lõhna otsima.
Paneme selle tagasi.
See on Toluca raudmeteoriitJiquipilco piirkonnast.
Proovi seda.
Ära varbale pilla, murrad luu.- Oh issake.
See kaalub vist 30-40 kilo,see üksainus kivi.
See on puhas rauamaak?- Puhas raud, aga niklirikas.
Ärme seda maha pilla. Valmis.- Annan sulle.
Üks hämmastavam kokkupõrke tulemus,mida kunagi TV-s ei näidata,
on see materjal, tektiidid.
Siin on...Maa peal leidis aset kokkupõrge,
mis sulatas üles suurel hulgal Maa pinda.
Antud juhul arvatavastimitu tuhat ruutkilomeetrit maapinda.
See sulas peaaegu silmapilkselt üles.Ja siis selle kokkupõrke lööklaine
lennutas materjali laialiumbes kolmandiku Maa peale.
Millal see juhtus?
Meie arvates umbes 750 000 aastat tagasi.
Niisiis, kõlab nagu ammu,
aga geoloogilises mõistesjuhtus see alles eile.
Väga hiljutine nähtus.- See on klaas?
See on lihtsalt, kui kuulata...
See on lihtsalt klaas,aga mitte maaväline.
See on lihtsalt maapind,mis kõiksugu aineste näol üles sulas,
lihtsalt muutus sulatiseksja lendas siis üle Maa laiali.
Seega seda materjalileidub Kagu-Aasias, Filipiinidel,
läbi Indoneesia Austraaliani välja
ning sealt edasi kuni Antarktiseni.
Nii et see oli hiiglaslik sündmus.
Aga vaata kujundeid.Tead, mida need meile ütlevad?
Seda, et aine lendas laialija kõvastus õhus.
Kui me oleksime seal olnud,kui seda sadas,
siis oleksime otsa saanud?- Kõik oleks.
Päriselt ka, mitu tuhat ruutkilomeetrit...
Kõik selle all muutuspeaaegu silmapilkselt klaasiks.
Nii et jah, istuksid seal, jooksid teed
ja muutuksid klaasiks. Kõigega koos.
Igaühel neistsüngematest maailmadest pärit kividest
on oma lugu.
Meteoriidid on läbi ajalooinimeste kujutlusvõimet kütkestanud.
Nii lihtne tööriist nagu mobiili lamp
ülistab nendekaugelt tulnud reisijate salapärast ilu.
Siin on...
Sealsamas ArizonasTempe linna meteoriidiuuringute keskuses
kohtusime dr Meenakshi Wadhwaga,
ühe juhtiva teadlasega meteoriitide alal.
...40 000 erinevat meteoriiti.
PLANEEDITEADLANE
Sealhulgas ka Barbara Hepworthi teos.- Täpselt.
Ning need on vapustav ressursskogu meie siinse töö jaoks.
TEISTE MAAILMADE EMISSARID
Mis see on?
See ümar objekt, mida sa näed,
see on tilluke...
võid kujutada ette seda väikse tilgana,
mis eksisteerispäikesesüsteemi algusaegadel,
umbes 4,5 miljardit aastat tagasi.
Enne planeetide moodustumist?
Jah. Tollal oli vaid gaas ja tolm.
Mitte midagi muud.Polnud planeete, polnud Maad.
Ja neid on kirjeldatudtulevihma piiskadena,
mis... lihtsalt kondenseerusid udukogus,
selles gaasi ja tolmu pilves.
Arvatavasti mingisuguste löökide tõttu,
mis leidsid asetmeie päikesesüsteemi alguses.
Me ei teagi, kust need löögid tulid,
aga sellised protsessid leidsid vist aset
teistes päikesesüsteemides,mis praegu moodustuvad.
Mis elemente selles leidub?
See, mida sa näed,
see kaunis vitraažimuster, mida sa näed,
on mineraal nimega oliviin.
Ja kui ma pööran seda siin...
Kui sedasorti altvalgusläbib neid mineraale,
siis valgus polariseerub
ja mineraal justkuikustutab valgust teatud suundades.
Nii et näed, kuidas see lähebvalgemaks ja siis pimedamaks.
See on nagu kaunis vitraaž.
Minu arvates on see... Jah.- Imekaunis.
Siin on viil,
väga õhuke viil Marsi näidisest,mida ma vaatasin esimesena
oma meteoriitide uurimisekarjääri alguses.
Ja ma olin lummatud, sest...
see nägi nii tuttav välja,aga tuli teisest maailmast.
Me teame, et see kivi on Marsilt,sest selle sees on gaasi,
mille koostis on täpselt samanagu Marsi atmosfääril.
Kui võtta tükike sellest kivistja seda kuumutada,
siis pääsevad gaasid vallaja nende koostist saab mõõta.
Ning koostis on täpselt sama
kui see, mida Marsi pealkosmoselaevaga mõõtsime.
Uskumatu.- Jah, uskumatu.
Kas Carl Saganil oli õigus,et me koosneme tähtede tolmust?
Oleme kõik tähtede tolm, absoluutselt.Iga element meie kehas
sünteesiti teistes tähtedes,enne kui see siia jõudis.
Nii et jah, oleme kõik tähtede tolm.
Lõpuks ikka.- Võrratu mõte.
Jah.
See oli kogu filmi võtete ajal ainus kord,
mil ma ei suutnud vastu panna.
Ma pidin kaamera tagant sekkuma.
Mina pole tähtede tolm. Ma olen baierlane.
Jah, nemad koosnevad millestki erilisest.
Täpselt nii.
Meie reis viis meid kõikjale,
kus suured tulekeradolid Maa peale sadanud.
RAMGARHI KRAATERRAJASTHAN, INDIA
Meid huvitas, kas elu on kosmosest pärit.
See on Ramgarhi kraater Põhja-IndiasRajasthanis, 4 km läbimõõduga.
Kosmosest vaadates torkab see kohe silma,
maa peal paneb agakraatris olemist vaevu tähele.
Kuid hindude templeidon siia ehitatud 10. sajandist saati.
Meid huvitas,kas meteoriitide orgaaniline aine
võis anda meie planeedilelu tekkimiseks vajalikud koostisosad.
Me tulime siiaprofessor Nita Sahai teadmiste pärast,
sest tema uuribkeemia üleminekut bioloogiaks.
Me oleme selles hiiglaslikus kraatris,
mille tekitas langenud meteoriit.
Ja pole kindel, kas see oli karbonaatne,
aga teame seda,et neis karbonaatsetes meteoriitides
on igasugu orgaanilisi molekule.
Millised neist elu tekkekskõige olulisemad oleksid?
Kõiki elu tekkeks vajalikke koostisosion meteoriitidest leitud.
GEOKEEMIK
Valkude aminohappeid,
rakumembraanide lipiidimolekule
ja hämmastaval kombelisegi riboosi, mis on suhkur.
Minu jaoks on lihtsalt hämmastav,
et meteoriidist võib leida suhkruidja aineid, millest valgud koosnevad.
Jah.
Kas need tekivad geoloogiliseltnagu mineraalid?
Need pole mineraalide moodi,sest on orgaanilised molekulid
ja mineraalid on anorgaanilised,aga need moodustusid eeldatavasti
orgaaniliste molekulideja mineraalsete pindade kokkupuutel.
Näiteks tähtedevahelise tolmu teradel
ja ka meteoriitide pinna peal.
Nende koostisosade leidumisestelu tekkimiseni on siiski pikk tee minna.
Jah.- Mida vaja oleks?
Mingisugust tiiglit,millesse elemendid panna,
ja soojusallikat?
Jah. Neid lihtsaid elemente tulebpikemateks ahelateks polümeriseerida,
sest pikemad ahelad saavad ollavolditavad ja funktsionaalsed.
Mida sa arvad panspermia ideest,
mille järgi elu onuniversumisse laiali puistatud?
Kas on mõeldav, et organismid
taluksid kosmoseäärmuslikke temperatuure ja kiirgust?
DNA on osutunud üsna vastupidavaks.
Ja kosmoses on võimalik elus püsida.
Ning isegi terve organismvõib eoselaadses olekus elus püsida.
Sest inimesed on kaevanudsügavale maapinna sisse
ja isegi paari kilomeetri sügavuselt
leitakse baktereid, kes on eeldatavastiseal miljoneid aastaid elanud.
Ja nad püsivad elus sellisesomamoodi tardumusseisundis.
Kas sul on aimu,miks preestrid oma templid siia ehitasid?
See siin on Šivale pühendatud, eks?
Tundub liiga hea kokkusattumus,et see on meteoriidikraatris.
Täitsa huvitav, et see tempelon Šivale ja Parvatile pühendatud.
See on tantra tempel,mis tähistab loomist.
Ja Šiva on ka hävingu jumal.
Seega hindude mütoloogias on idee
universumi loomise ja hävimise tsüklitest.
Ning asjakohaselton tempel meteoorikraatris,
kus kokkupõrge võib elu hävitada,
aga samas tuua ka orgaanilisi molekule,
millest võiski elu alguse saada.
Seda kinnitas sarnasel moel kohalik sadhu.
Kui inimkond ja igasugune elusõja või meteoriidi tõttu välja sureb,
sünnib elu uuesti siin kraatrijärves.
Pidime minema kohta,kuhu kukkus kõige kolossaalsem tulekera.
See oli hääldamatu nimega paigas
Mehhikos Yucatáni poolsaare rannikul.
CHICXULUB PUERTOMEHHIKO
Sellessamas kohas leidis asetme planeedi jaoks kujutlematu apokalüpsis.
See, mis siin kosmosest alla sadas,
oli sadade miljonite,ehk isegi tuhandete miljonite
Hiroshima suurusteaatomipommide võimsusega.
Siin ei meenuta seda mitte miski.
Vaid tinaraske igavus lasub kõige peal.
Chicxulub on sedavõrd mahajäetudrannakuurort, et nutumaik tuleb suhu.
Siinsed koerad,nagu kõik koerad sellel planeedil,
on lihtsalt liiga juhmid mõistmaks,
et kolmveerand kõikidestplaneedi liikidest hävisid
siin aset leidnud sündmusega.
Dinosaurused on allesvaid kohalikus muuseumis.
Nende silmad tehti inimeste pooltega tunne ära midagi.
Ainult jalajäljed on ehtsad,
aga nendest on näha,et longiti, mitte ei põgenetud.
Lonkijad polnud teadlikudkõiki ees ootavast äkksurmast.
See kolgas on ühe maakera suurimageoloogilise kataklüsmi keskpunkt.
Too sündmus muutis pöördumatultelu kulgu planeedi peal.
Umbes 66 miljonit aastat tagasi
kihutas asteroid, ehk 10 km läbimõõduga,
Maa poole kiirusel20 kilomeetrit sekundis.
Kokkupõrge oli niivõrd fenomenaalse jõuga,
et tekitas 30 kilomeetrit sügava augu.
Moodustus kraater...
mis ulatub 100 km kaugusele mereleja sama kaugele sisemaale,
ning kokkupõrke tõttumaakoores tekkinud kuumus
sulatas üles ja aurustasnii maakoore kui ka boliidi.
Esines maavärinaid,mille magnituud oli 11.
See on sada korda võimsamkui ükski ajalooline maavärin.
Megatsunamid, sada meetrit kõrged lained,
laastasid kaugete ookeanide rannajooni
ning tohutu tolmu,sulamipiiskade ja gaaside kiht
paiskus atmosfääri.
Osa ainesest saavutas isegi paokiiruseja jõudis kosmosesse.
Need sulamipiisad sadasid alla3000 km raadiusega alal,
süüdates maa peal tuletorme.
Mulle meeldib,kuidas seda filmides kujutatakse.
800 km kaugusel kokkupõrkealast
on valgus nii ere,
et paistab alamosauruste ihust läbi...
ning põletabnende varjude kontuurid maapinnale.
Tuline valgus kõrvetab sauruste silmamune.
Nad ei näe enam, mis on nende poole teel.
Aga nad tunnevad seda.
Imetajad elasid selle üle
ja kasutasiduusi ökoloogilisi võimalusi ära.
Meid Homo sapiens'i liiginapoleks arvatavasti praegu siin
ilma selle kolossaalse kokkupõrketa.
Enne 1970-ndaid ei teadnud keegi,et siin on meteoriidikraater.
Gravitatsioonihälbed ja puuraukude andmedpaljastasid selle struktuuri ja tohutuse.
Selle ainsad pinnapealsed jäljed
on salapärase kaare moodustavad veesilmad,mida nimetatakse cenote'deks.
Need on kokkupõrke geoloogiline kaja.
Kuna Yucatáni poolsaarelpole jõgesid ega järvi,
tõmbasid need veesilmadiidseid maiasid ligi.
Ilma cenote'deta
poleks Chichén Itzákultuurikeskust iial ehitatud.
KUKULCÁNI PÜRAMIIDCHICHÉN ITZÁ
Neil arenes välja kõrgkultuurkirjasüsteemi,
astronoomia ning võimsa arhitektuurigapüramiidide ja templite näol.
Nad ehitasid isegi observatooriumi,enne kui teleskoop leiutati.
Nad jälgisid taevakehade positsioone.
Nende kalender oli palju täpsemkõigest muust tol ajahetkel.
Maiad tundsid sügavat huvisurma ja hauataguse elu vastu.
Nad uskusid,et on üheksa allmaailma ja 13 taevast.
Me tahtsime ise ka veidi allmaailma näha
ja laskusime lähedal asuva cenote põhja.
KOOPAARHEOLOOG
Koopaekspert ja arheoloog Fátima Tec Pool
viis meid ühte vihmajumala elupaika.
See cenote avastati alles üsna hiljuti.
Räägi mulle, Fátima,milline on suhe cenote
kui siinse koopaning maiade rituaalide ja uskumuste vahel.
See koht on huvitav, sest siin on näha,
kuidas vee ja koobaste mõisted liituvad
ning kuidas maiad neid ruumerituaalideks kasutasid.
Sees on näha müüre, mis viitavad sellele,et maiad käisid siin palverännakutel,
et seda püha kohta külastada.
Kas võime sisse minna?- Muidugi, läki.
Koopaid peeti allmaailma sissepääsudeks
ja siin on näha,kuidas koopa loomulikku kuju ära kasutati,
et inimese jäänuseidrituaalselt hoiule panna.
See võis olla maiade pere esivanem.
Mis ajastust need on?- Eelklassikalisest ehk.
Siin on näha ka portaali.
See viib meid sügavamale allmaailma.
On veel midagi huvitavat...
Inimese sõrmeluu.
See on peidetud siia müüri sisse.
Lähemalt vaadates on näha tuhka,ehk osana matusetalitusest
enne müüri sisse panemist.
Kas inimeste jaokson ohutu siseneda allmaailma,
jumalate elupaika?
Jah, muidugi!
Me külastasime paikajust Mehhiko surnutepäeva ajal.
Maiade jaoks oli surm kinnisidee.
Siin on lõputuid friise,mida kaunistavad ainult pealuud.
Mérida, keskne kalmistu.
Kõik see toimubChicxulubi kraatri piirides.
Surnud lahkuvad oma haudadestja liituvad elavatega.
CASTEL GANDOLFO PARKPAAVSTI SUVERESIDENTS
Oleme paavsti suveresidentsiCastel Gandolfo tüünes pargis.
Kuid siin tehakse tõsist teadustööd.
Siinne astronoomiaobservatoorium on kuulusoma fotograafilise taevakaardi poolest.
Residentsi kõrval on Albano järv,muljet avaldav vulkaanikraater.
Observatooriumi direktor on jesuiit,vend Guy Consolmagno.
VEND GUY CONSOLMAGNO, SJPLANEEDITEADLANE
Ta on üks meteoriitika juhtivaid teadlasi.
Vend Guy, Vatikani observatooriumi südameson see võrratu meteoriidikollektsioon.
Täitsa ajalooline lausa.
Minu arvates küll.
Ma olen nüüdseksligi 30 aastat selle kallal töötanud.
Kas sellepärast siia tulidki?
Siiatulek polnud minu valik.
Tegin seda kuulekusvande all.
Ma olin teadlaneja liitusin Jeesuse Seltsiga
ning arvasin, et hakkan õpetamamõnes koolis, ehk Georgetownis.
Aga kuulekusvande allsain käsu tulla Roomasse,
süüa seda kohutavat toituja vaadata seda armetut linna.
Ning õigus jah,siin on tuhande meteoriidiga kollektsioon.
Nad ei teadnud, et meteoriidid on siin.
Nad ei teadnud,et meteoriidid on mu eriala.
See oli üks nendestjumalikest kokkusattumustest.
Lihtsalt fenomenaalne,et meil on meteoriite,
kosmose killukesi,mis on meid siin Maa peal külastanud,
ja et oskame öelda,et need pole Maalt pärit,
et need on hoopis teistsugusekeemilise koostisega
ja moodustusid 4,5 miljardi aasta eest.
See, et me suudame sääraseid asju mõista,
on iseenesest ime.
Ja su arust on täiesti mõistlik arvata,et elu on ka mujal universumis
ja et maapealne elu võis mujalt pärineda?
See on võimalik.Ma ei tea, mul pole andmeid.
Tead, minult küsitakse vahel,
kas ma usun,et elu on ka mujal universumis.
Ja minu arvates on nii õige küsida.
Asi on usus kinni. Mul pole andmeid.
Aga kui sa ütleksid mulle teadlasena,et vajad ressursse elu otsimiseks
ja et sul on hea projekt,ütleksin: "Lase käia!"
Aga kui sa tahaksid lendavast taldrikustväljuvaid rohelisi mehikesi uurida,
ei pruugiks sa minu heakskiitu saada.
Kui rohelised mehikesed tuleksid Maale,siis kas kaaluksid nende ristimist?
Juhul kui nad paluvad.
Vend Guy kutsus meidajaloolist teleskoopi vaatama.
...nad palgati kogu taevast pildistamaja fotograafilist atlast tegema.
Miks on läbi ajaloo kõikjal maailmas
inimesed arvanud,et paradiis on seal üleval?
Ma ei tea, aga nii see on.
Nii paljudes keeltes on sõnad"taevas" ja "paradiis" sünonüümid.
Mina oskan vaid arvata
ja mõni professionaalleiaks ehk parema vastuse,
aga minu arvates aitab tähtede vaatamine
mõista enda tühisust. Ja seda on vaja,
et mõne jumalaga kohtumiseks valmis olla.
Kas tänapäeval langevat tähte nähes
pead seda huvitavaks teaduslikuks faktiksvõi ahhetad imestusest?
Jah. Teen mõlemat.
Ja ausalt öeldes paneb teaduse mõistminemu vist veelgi enam imestama.
Üks asi on öelda: "Oi, ilus valgus."Hoopis teine asi on öelda:
"Ma tean, mis elemendidselle valguse tekitavad.
Ma tean, miks see antud värvi on.
Ma tean, mida sellest õppida saan.
Loodetavasti mõni kaamerajäädvustas selle, et saaksin
nii selle ilu hinnata
kui ka komeedi tolmu kohta midagi mõista.
Komeedist maha jäänud tolmupilv,mille poole Maa kihutab.
Ja nagu lumehelbed tuuleklaasil,
on need valguskiiredmeie atmosfääri tabamas."
Kõik see võimendab rõõmu,mitte ei vähenda seda.
See tuletab meeldeeri järgu teadmiste dünaamikat:
ratsionaalne ja poeetiline,loominguline ja intellektuaalne.
Sa paistad kasutavat samu mõttekäike,
et käsitleda asju,mis on nii tohutud, nagu kosmos,
aga ka asju,mis on nii intiimsed, nagu hing.
Ühte ei saa teiseta teha.
Teadusega ei saa tegeleda...
Teadusega ei taha tegeleda,
kui sinus pole sedaaukartust ja imetlustunnet.
Loojast jumalasse ei saa uskuda
ilma loomist kogemata.
Mis mõtet oleks muidu uskuda?
Ja ma tean,et sa kirjeldasid 70-ndatel magistrandina
komeet Westi nägemist.
Ja sa ütlesid: "Kas see olimuljet avaldav? Ei, hirmuäratav."
See olevat sind sügavalt vapustanud. Miks?
Taevas oli komeet,
mis nägi välja nagu iga komeedifoto,mida eales näinud oled.
Selline asi, mis su arustainult fotodel eksisteerib.
Ja selle koht polnud taevas.Ning see oli suur ja hirmuäratav.
Ja seda polnud eile seal. "Mis toimub?"
Ning siis mõistsid,miks iidsed inimesed nägid komeete
millegi tõeliselt hirmuäratavaja teistsuguse ilmutusena.
Kuidas võiks kirik reageerida,kui NASA teleskoobid näeksid
tõeliselt ohtlikku Maa-lähedast objektimeie poole lendamas?
Ausalt öeldes me palvetaksime.Mida muud teha saaks?
"KOKKUPÕRGE" (1998)
Ma tahan näidata katkendit filmist,
mille füüsiline ja eksistentsiaalne hirm
on täpselt publikule meeltmööda.
See on kaunilt tehtud.
Lisaks vend Guy palvetele
on ka praktilised meetmed juba paigas.
Me oleme Pan-STARRS-i...
PAN-STARRS-I OBSERVATOORIUM
...taevaülevaate-panoraamteleskoobija kiirreageerimise süsteemi juures,
mis asub Hawaiil Maui saarel.
Olgu, pidur on lahti lastud.
PAN-STARRS-I TELESKOOBITEHNIK
Hoidke eemale, ma tõmban selle alla.
Siin käivad ühe teleskoobi hooldustööd.
Proovime vist seda?
Jah. Ma üritan.- Jah. Olgu.
PAN-STARRS-I JUHTIMISKESKUS
Dr Joanna Bulgeri kätteon teatud mõttes...
ASTRONOOMIAINSTITUUT, HAWAII
...inimkonna kaitsmine usaldatud.
Tema kolleegi dr Mark Willmani kätte ka.
Ainuüksi nende nägusid vaadatestekkis meis kindlustunne.
ASTRONOOMIAINSTITUUT, HAWAII
Nad lasid meil oma öist valvet segada.
Tere õhtust.- Clive, hei.
Üles leidsin teid. Öövalve.- Kuidas läheb?
Tule, võta istet.- Võta istet.
Aitate kaitsta meid võimalikevaenulike kavatsustega kosmosekivide eest.
Vaatlesime just, aga pidime kinni panema,sest õhuniiskus tõusis järsult.
Nüüd on see 90 protsenti.
85% peal tuleb kinni panna,et peeglit kaitsta.
Peegli peale niiskust ei taha.
Kuidas te suhtlete nendega,kes teleskoopi juhivad?
Noh... meie juhimegi seda.
Tipus pole kedagi.Vaatlemine toimub nüüd eemalt.
Vanasti pidi sõitma tippu,
3000 meetri kõrgusele.
Siin 600 meetri kõrguselon palju meeldivam.
Mida me siin näeme?Sellel ekraanil on vist öötaevas.
Jah, see on taevakaart.
Siin on seniit.
See on otse meie kohal.Ja siin on teleskoop.
Ning see oli ala, mida pidime vaatlema.
Me teeme umbes 60 pilti,
neli pilti järjestühest ja samast kohast taevas.
Nii saame väikseneljast kaadrist koosneva filmi.
Sedasi näeme liikuvaid sihtmärke.- Ja teil on suurimad kaamerad Maa peal.
Eks?- Jah.
Mul on 12 Mpx kaamera.
12 megapikslit.- Aga teil?
Meil on üle miljardi piksli,
nii et palju rohkem
kui tavatarbija kaameral.
Mis selle pildiga siin toimub?
Kas see on pikslimaatriks?- Just.
See on töötlemata pilt, mille teeme.
See on 45-sekundilise säritusega.
Näed ka kaamera enda suurust.
Nii et meil on kolmekraadine vaateväli,
mis on võrdväärneumbes seitsme ruutkraadiga taevas.
Kaamera ise on pandud kokku
adresseeritavate CCD-de 8x8 maatriksist.
Nii et tegelikult...Võime klõpsata ühe pildi peale.
Näiteks siin.- Mis see on?
Kas see on meteoor?- Siin?
Ei, need on kaks satelliiti,mis meie vaatevälja jäid.
See töö pakub rahuldust, sest...
me ei taha dinosauruste kombelvälja surra,
nii et tasub nende asjadega valvas olla.
Kuigi tõenäosus,et mõni suur meid niipea tabab, on väike.
Aga varem või hiljem tuleb pirakas,
seega oleme valvel.
Ma saan öösiti rahulikumalt magada,
kui tean, et alati on keegi siin öövalves
lähenevaid boliide otsimas. Võrratu.
365 päeva aastas, jah. Igal ööl.- Suur aitäh, et meid kaitsete.
Võta heaks. See on meie jaoks au.- Jah.
Öötaeva fotosid analüüsib dr Rob Weryk...
ASTRONOOMIAINSTITUUT, HAWAII
...planeedikaitse teadlane Kanadast.
Uskumatu,et sa külastad teleskoope esimest korda.
Minu töö on enamasti andmeanalüüs,kandidaatide kontrollimine.
Tore on viimaks teleskoopi näha.
Nagu näeks venda,kellega varem kohtunud pole?
Tõepoolest, jah.
See avati öö lõpus pooleteiseks tunniks.
Me saime hommikul andmeid kontrollida
ja ma leidsin kuus uut objektikandidaati.
"Me" ehk sina leidsid need.- Jah. Tööd teeb küll kogu tiim,
aga mina kontrollin, nii et...- Milline on olnud su kõige põnevam leid?
Põnevaim objekt, mille leidsime,sai nimeks 'Oumuamua.
See on esimene tähtedevaheline komeet,väljastpoolt meie päikesesüsteemi tulnud.
Esimest korda nägime sellist objekti.
'Oumuamua?
'Oumuamua. See on havaikeelne sõna,"esimene kaugelt tulnud sõnumitooja".
Selge.
Protsess on kaheosaline.
Arvutitarkvara pole täiuslikja andmeid tuleb käsitsi kontrollida,
mida teen siis mina.
Minu peamine töö on kontrollida kõike,mida öösel avastati.
Asju, mis on tõelised,
näeb siin kas täpireanavõi juttidega objektidena.
Kas sina näed seda esimese inimesena?
Jah. Vaatlejad koguvad andmeid,
aga mina olen esimene inimene,kes seda kontrollib ja näeb,
ning minu otsuse peale kõlaks alarm,kui Maad ohustavat objekti näeksin.
Alarm pälviks kohe
NASA PlaneedikaitseKoordinatsiooniameti tähelepanu.
Vähesed teavad, et see on olemas.
PLANEEDIKAITSEKOORDINATSIOONIAMET
Siinset tööd juhibastronoom dr Kelly Fast.
ASTRONOOM
Sa olevat kirjeldanudasteroide päikesesüsteemi kahjuritena.
Miks sa neid nii nimetad?
Kindlasti astronoomid,kes vaatavad asju, mis pole asteroidid...
nad võivad oma sihtmärki uurida
ja asteroidid trügivad pildile,mida iganes ka ei vaadataks.
Nii et millegi muuvaatlemise perspektiivist
ongi need päikesesüsteemi kahjurid.
Meie vaatenurgast NASA-s
on need fantastilised teaduse jaoksja kosmoselaeva sihtmärkideks.
Aga tahame neid ka valvata,
sest pole kunagi hea, kui kaks asjasamal ajal sama ruumi hõivavad.
Nii et tahame teada,kas mõni neist ristub Maa orbiidiga siis,
kui Maa samal ajal seal on.
Tolm tabab Maa atmosfääri alatasa.
Näeme langevaid tähti,mis on lihtsalt atmosfääris põlev tolm.
Aga siis, kui asjad on suuremad,
kui jõuameasteroidi suuruste objektideni...
Maa atmosfäär on võrratuasjade ärapõletamiseks,
aga mõni objekt on selleks liiga suur.
Tšeljabinsk, 20 meetrit.See mõjus laastavalt.
Tunguusi katastroof Siberis aastal 1908.See oli arvatavasti 40-meetrine asteroid.
TUNGUUSI KATASTROOF, SIBER, 1908
Kokkupõrge lõi pikali 80 miljonit puud.
Aga sellest asteroidistpole siiani ühtegi raasukest leitud.
Ja kaitse? Mida saame teha,kui üks pirakas meie poole tuleb?
Mida me ette võtta saame?
Parim kaitse on valmistumine.Nii et kõigepealt nende avastamine...
Kaitsta ei oska enne, kui need leiame.
Nii et seda tuleb esmalt teha.
Ja seda tehakse maapealsete uuringutega.
Kui mõelda nii:
on Päike ning Maa ja teised planeedidtiirlevad Päikese ümber nagu ringrajal.
Ja asteroidid tiirlevad kaPäikese ümber ringrajal.
Seega võivad need tihtiüksteise lähedale sattuda.
Lausa sageli on neid "lähenemisi",
kui asteroid satub Maa lähedale.
"Lähedale" võib tähendadamitu korda kaugemale kui Kuu.
Aga oletame, et see on väga suur.Asteroid on väga suur ja aega napib.
Filmides lastakse need õhku.
"KOKKUPÕRGE" (1998)
See pole ilmtingimata vajalik.Tuleb küll tugevalt tõugata
ja selleks saab kasutada tuumapommi
nagu osades filmideski.
Aga see tuleks asteroidi kõrval õhkida.
Plahvatuse energiakiiritaks asteroidi pinda
ning sealt minema lendav materjal
tõukaks asteroidi teises suunas.
Õrnemat,mitteagressiivset lähenemisviisi...
ASTEROID RYUGU, SUURUS 1 KM
...kasutas Jaapani sondasteroid Ryugu peal.
Seda, kui väike asteroid on,
näeme sondi varju suurusestasteroidi pinna peal.
Gravitatsioon on nii minimaalne,et kõige õrnemgi maandumine
paiskas asteroidi pinnaltsuurel hulgal rusu kosmosesse.
Siin näeme, kuidas meteoriidid tekivad.
Sond ise on juba teel tagasi Maale,
kaasas grammi jagu asteroidi.
Suuremate näidiste jaokson aga Antarktis paradiis.
Asi pole selles,et siia kukub kive rohkem kui mujale.
Need on nähtavad laiuvate liustike peal,mis katavad peaaegu kogu mandrit,
mis on Ühendriikidest suurem.
Lõuna-Korea teadlasedkutsusid meid jahile kaasa.
Nende jaamas nimega Jang Bogo...
JANG BOGO JAAMANTARKTIS
...mis asub Ida-Antarktise rannikul,elab umbes 50 inimest.
Austraalne suvehooaegkestab ligi viis kuud,
mille ajal Päike ei looju kordagi.
Sisemus on oodatust ruumikam.
Vaid paari kilomeetri kaugusel pididkuus meest Scotti viimasel ekspeditsioonil
terve talve 2,7 meetriseläbimõõduga lumekoopas veetma.
Nad nälgisid ja külmetasid näruselt,
süües elus püsimiseks hülgelihaja ühe küpsise päevas.
Scotti meeste päevikute järgi teame,
et nad nägid unes bankette,mis nende nina alt minema tõmmati.
Vaid üks mees suutis oma unenäos süüa
ja tema kaaslased vihkasid tedaselle eest õigustatult.
Aga me ei tulnud siiahomaari ja kimchi pärast.
Me kibelesime lendamaPolaarplatoole sisemaal.
Teadsime, et veokitegamaapealne ekspeditsioon
oli kolm nädalat varemmeie jaamast teele asunud
ning lähenes nüüdmeteoriitide jahimaale sinisel jääl.
Aga enne peab helikopterumbes 2000 meetrit kõrgemale tõusma.
Rannikul olevast jaamastmandri jääplatoole minnes
lendame üle liustikujää,mis tulvab allapoole.
Kujutage ette selle jalgsi ületamist.
Igaüks nendest huupi visatud kamakatest
on kortermajast suurem
ja see mass voolab aina mere poole.
Lõpuks jõuame Polaarplatooni.
Vaid üksikud mäedpaistavad veel jääst saartena välja.
Sisenesime justkui maailma,mis pole meie planeedi peal.
Siit algab tohutu üksildus
laiuva mandri näol,mida katab 2-4 kilomeetrit paks jää.
GPS-i andmete abilteadsime karavani asukohta.
Nad ootasid meid.
Me ootasime pikisilmikohtumist Jong Ik Leega,
kes on selle ekspeditsiooni juht.
Tema kutsuski meid Antarktisele
ja see oli kui kohtumine vana sõbraga.
KOREA POLAARUURINGUTE INSTITUUT
Ma ei arvanud, et kohale jõuad.- Jah.
Ma ei teadnud, kas me jõuame.
Minu unistus...
Me olime näinud videot,mille ta filmis lähedal paar aastat varem.
Ta leidis suure meteoriidi
ja võlus meid oma avastamisrõõmuga.
See on teadus oma parimal kujul.
KOREA POLAARUURINGUTE INSTITUUDI VIDEO
Olgu, maha.
Mulle meeldib selle äärmiseltemotsionaalse hetke juures veel miski,
mida filmikoolide loll doktriinei lubaks iial.
Vaadake tagaplaani. Läheneb kuju.
Pole selget motivatsiooni, vale ajastus,
taguots kaamera poole.
Tagasi olevikku.
Meiega koos saabus kaJong Iki naine Mi Jung,
kes on ka ise mainekas polaargeoloog.
Abikaasad on tagasi koos.
Minutid pärast kohale jõudmistleidsime oma esimese meteoriidi.
Puhas, paljas, lumikatteta jää
on ideaalne maastik nende leidmiseks.
Hiiglaslik jäämass liigub aeglaseltnagu konveierilint
ja paljastab kive, mis võisidmitusada tuhat aastat tagasi alla sadada.
Enamik meteoriite kantakse ookeani välja.
Aga seal, kus sügaval asuv mäestikliustikku ülespoole suunab,
jää haihtub, jättes oma kauba pinnale.
Siin on iga kivi meteoriit.
Jälgige parempoolset meest.Ta leidis midagi.
Õnneseeneks osutus Clive.
See võib tunduda lavastatud,aga tema päriselt leidiski.
Siin see ongi! See on sinu näidis!
Palju õnne.
See on suur, täna suurim.
Ma leidsin ühe seal. Väikese.
Ja siis, kui ma...
See osutus kakogu hooaja suurimaks meteoriidiks
ja esmahinnangu järgioli tegu äärmiselt haruldase näidisega.
Me jätkasime otsingut,kuid üks mõte tuli vargsi pähe.
Pimeduse saabumiseni on veel viis kuud
ja me võiksime kõndida 5000 kilomeetritilma hingelistki kohtamata.
See on ülim võimalusjalgsi liikudes avarust kogeda.
Aga me teadsime kohta, kus jalgade asemelhakkavad liikuma meie hinged,
kohta, kus väljumeoma inimeksistentsi piiridest.
Viimane teekond viis meidühele kõige kaugemale saarele
Torrese väina arhipelaagis.
Need saared asuvadAustraalia ja Uus-Guinea vahel.
Sel tillukesel saarel nimega Meron umbes 400 elanikku.
Me olime kuulnud hõimude uskumusilangevate tähtede kohta,
mis viivad lahkunute hingedkuskile mujale uut elu elama.
Doug Passi, üks hõimuvanemaid,
teadis lugusid hingedemeteooriga manalasse minekust.
Ühe mu pereliikmesaatsid vaimud maier'i peale.
Maier on meteoor?- Langev täht, jah.
Ja naine oli ise selle maier'i peal,
üleni leekides.
Nii ma kuulsin.
Ja nad ütlesid, et see on tõsilugu.
Ja selle vanaproua nimi oli Gizou Simbolo.
Kas ta oli elus või vaim?- Ta oli elus.
Ja kui pereliige on valmis surema...
saab maier rääkida meile loo:
"Keegi kaob paari päeva pärast." Või...
Või...
"Siit ta läheb, kuskile mujale."
Langev täht, maier.Vahel punane, vahel helesinine.
Paistab, et siin pole surm sündmus,vaid pigem teekonna algus.
Uue eluga uue teekonna algus. Jah.
Neid võib tulla eri kujul.
Nii linnu, koera kui ka inimese kujul.
Või varjuna, mida näeb seinal liikumas.
Või siis ajupuiduna.
Ajupuiduna ookeanis.
Kuna me tulime kaameraga,
äratasid saarlased ellupeaaegu ununenud tantsu,
mida polnud siin pool sajandit esitatud.
Hõimuvanem Alo Tapimõpetas noormeestele koreograafiat.
Tants räägib maier'ist, nagu sa viitasid.
Maier on see täht, komeet.
Ja see on eriline täht.
See täht ilmutab end meriami rahvalevaid erilistel aegadel.
Meriami rahvas näeb seda tähte siis,
kui lähedane lahkub siit elust,et järgmisesse minna.
Üleminek toimub tähe kaudu.
Tantsijad kannavad... nair'sid. Tõrvikuid.
Meie nimetame neid nair'deks.
Nad kannavad neid.
Ja nad viitavad sellele, millal... täht...
langev täht...oma hõõguvatest sütest lahti laseb.
Nad viitavad sellele tuletungaldega,mida kannavad.
Kui kaks tuletungalt kolksavad...
neid lüüakse kokku,
kui kaks tuletungaltkolksavad kokku, siis hõõguvad söed...
Ja see jäädvustab...
See räägib... kirjeldab seda tähte.
Ja see ongi meie lugu.
Tõlkinud Silver Pärnpuu