Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Planeta Země.
Domov rostoucímu počtu Homo sapiens a spoustě dalších tvorů.
Žije se tady skvěle.
A co se týče budoucnosti naší malé planety…
A teď vážné varování ohledně klimatických změn.
Přírodní katastrofy, jako jsou hurikány a požáry.
Nebývalý úbytek přírody ohrožuje lidstvo.
Šesté hromadné vymírání již…
Máme o naší planetě tolik špatných zpráv.
Je to zdrcující.
Ten strach, že se blížíme k okraji útesu,
většinu z nás paralyzuje.
WOODY HARRELSON HEREC A EKOAKTIVISTA
Popravdě…
jsem to vzdal.
A je pravděpodobné, že vy taky.
Co kdyby to šlo ale jinak?
VYHYNULÉ DRUHY
Tenhle příběh představí jednoduché řešení, jak uzdravit naši planetu,
ZÁPADOAFRICKÝ NOSOROŽEC ČERNÝ
abychom se nestali vyhynulým druhem.
LIDÉ
Řešení, o kterém mluvím, máme vlastně přímo pod nohama.
A…
je staré jako Země sama.
Říkáme mu půda, hlína
nebo země.
A díky tomu, kolik jí je,
a její schopnosti pojmout obrovské množství skleníkových plynů,
by právě půda mohla být to,
co uvede klima do rovnováhy,
doplní naše zásoby pitné vody
a nakrmí svět.
Proto se někteří lidé překotně snaží půdu zachránit
v naději, že by naše půda mohla…
zachránit nás.
Jsem konzervační agronom.
Navštívil jsem všechny státy
od Aljašky, přes Portoriko až po Havaj.
Pozvali mě, abych přednášel
taky v Evropě a Austrálii.
Jen na to pořád nemám čas.
Pokud dáme do pořádku půdu, vyřešíme spoustu problémů.
ŠETRNÉ ZEMĚDĚLSTVÍ PŘEDNÁŠKA
Zdravá půda plodí zdravé rostliny.
Zdravé rostliny, zdravá zvířata, zdraví lidé, zdravá voda,
zdravé klima.
Dneska nám jde o tohle.
Naučit se, jak půda funguje,
naučit se farmařit tak, jak to dělá příroda.
Pochopil jsem, že mým úkolem je zasadit semínko.
Čím víc farmaříte jako příroda, tím méně věcí navíc potřebujete
a tím víc vyděláte.
Je to moje poslání.
Nic víc v tom není.
Tohle by mohlo být…
Žil jsem možná v pěti státech.
Kamkoli jdu, čelíme stejnému problému.
Obrovské erozi půdy.
Eroze je to, když se půda obrátí v prach.
Rychlá eroze začala už dávno, když lidé vynalezli pluh.
Jeho účelem bylo rozrýt půdu a zasít semena.
V době bronzové byly obrovské plochy kolem měst
poorány, aby se mohlo zasadit obilí.
Když ta půda ale erodovala, tyto kdysi velké říše
se obrátily v prach.
Nemusíme jít ale tisíce let zpátky,
abychom viděli rizika eroze.
Ve třicátých letech Amerika zažila
tu největší ekologickou katastrofu způsobenou lidmi v dějinách.
Říkalo se tomu…
Prachová mísa.
Byla způsobena tím, že farmáři poorali kdysi úrodné středozápadní nížiny
a nechali půdu holou.
Do konce roku 1934…
VELKÉ PLANINY
…bylo nenávratně poškozeno asi 81 000 000 hektarů zemědělské půdy.
Během předvolebního turné
viděl prezident Franklin D. Roosevelt zkázu americké půdy na vlastní oči.
Reagoval tak,
že vytvořil Službu na ochranu půdy, aby ji zachránil.
To, co jsem viděl…
mě utvrdilo…
v tom, čemu věřím už dlouho.
A to je to, že se s tímhle problémem vypořádáme.
Vypracujeme plán, jak s přírodou spolupracovat,
místo toho, abychom pokračovali ve snaze přírodě vzdorovat jako doposud.
Orbu a kypření půdy praktikujeme dodnes.
Stejně tak ale pořád existuje Rooseveltova Služba na ochranu půdy.
Stala se součástí amerického ministerstva zemědělství.
Teď se jí říká Služba na ochranu přírodních zdrojů.
NRCS.
Chceme, aby se voda dostala ven skrze živou rostlinu.
Dnes se agenti NRCS, kteří vyjíždí do terénu, jako Ray,
snaží naučit farmáře, aby omezili orbu…
Tady žijí mikroby. Říká se tomu pórovitý půdní horizont.
…a postřiky průmyslovými chemikáliemi, které poškozují půdu.
Orba je jedna z nejnásilnějších praktik moderního zemědělství.
Ta nám nepomáhá.
To poselství je prosté.
Je ale těžké
ho rozšířit mezi lidi.
Máme tu společenský problém.
Máme tu problém se vzděláním.
A dokud nevyřešíme tohle, nevyřešíme ani naše ekologické problémy.
Pracuju v NRCS 31 let.
Bylo to něco úžasného. Učil jsem totiž po celé zemi.
Kolikrát jsem si říkal: „Páni. Naši pěstitelé nevědí, jak půda funguje.“
Nerozumí základům ekologie.
Všechno je poháněno uhlíkem.
My se skládáme z uhlíku. Půdní mikroby jsou poháněné uhlíkem.
Uhlík je ten motor.
Pohání celý ten systém.
Co se ale týče role uhlíku v našem světě,
dochází zde trochu ke zmatkům.
Abych byl konkrétní, oxid uhličitý je plyn.
My ho vydechujeme
a rostliny ho zase vdechují.
Taky ho produkujeme spalováním fosilních paliv.
Uhlík ale není špatný.
Je to základ veškerého života na Zemi.
Aktuálně proti uhlíku vedeme válku.
SPOLUZAKLADATEL PROJEKTU MARIN CARBON
Uhlík je za padoucha a tím si škodíme. Uhlík je dobrý.
Z uhlíku jsme i my.
Ze 16 % jsem z uhlíku. Všechen se do nás dostává konzumací rostlin
a zvěře, která se jimi živí.
Rostliny si berou energii ze slunce.
Odčerpávají oxid uhličitý z atmosféry
a mění ho na uhlíkové palivo.
A tak rostou.
OXID UHLIČITÝ, KYSLÍK, UHLÍK
Čtyřicet procent toho paliva ale posílají do svých kořenů.
A pak ho velmi strategickým způsobem předávají mikroorganismům v půdě.
Rostliny krmí mikroorganismy v půdě uhlíkem
a ty pak rostlinám zajišťují minerální výživu.
A během toho všeho
ty mikroorganismy z toho paliva vyrábí uhlíkové lepidlo…
GLOMALIN (UHLÍKOVÉ LEPIDLO)
…a zabydlují se v půdě.
Vytváří v ní průduchy, skrze které regulují průchod vzduchu a vody půdou.
A to je jeden ze způsobů, jak půda zadržuje uhlík.
Jinými slovy, půda má jedinečnou schopnost
pohlcovat oxid uhličitý, který je v atmosféře.
A to je fakt něco.
A co je ještě úžasnější,
půda obsahuje celý vesmír plný života.
Roky jsem chodil na výšku. Studoval jsem půdu, ale nerozuměl jsem jí.
Fakt jsem nerozuměl tomu, jak funguje.
Je naživu.
V hrstce zdravé půdy je víc organismů, než je součet lidí, co na Zemi kdy žili.
VEDOUCÍ VÝZKUMU RODALEŮV INSTITUT
Tyto organismy zpracovávají organickou hmotu v půdě
a dodávají rostlinám živiny ve formě, kterou potřebují.
Když porovnáme diverzitu půdních mikroorganismů
s diverzitou mikroorganismů v lidském těle,
máme v těle více bakteriálních buněk než těch lidských.
Lidé jsme z jednoho procenta. Zbylých 99 tvoří mikrobi.
ŘEDITEL CLEVELANDSKÉHO CENTRA FUNKČNÍ MEDICÍNY
Je to tak.
Jídlo, které jíme,
rozžvýkáme a rozmělníme na malé kousky,
které pak sní bakterie v našich střevech.
Když sníte například kapustu…
Když sníte kapustu, nestráví ji vaše tělo.
Stráví ji bakterie.
A vy se živíte tím, co ty bakterie zpracovaly a vyloučily potom,
co tu kapustu strávily.
Klíčem ke zdraví je jíst půdu.
Tím myslím, že musíme jíst to,
co půda předává rostlinám, jejíž konzumací budujeme naše zdraví.
Víte, můj manžel je profesionální sportovec,
takže chce svému tělu poskytnout co nejlepší živiny, aby podal dobrý výkon.
VYSLANKYNĚ DOBRÉ VŮLE OSN
V sezóně dám svému tělu pěkně zabrat…
ZADÁK V NFL
…takže ho nechci ještě zatěžovat jídlem,
které nebudu schopný pořádně strávit
a které neobsahuje živiny potřebné k tomu,
aby se moje tělo náležitě zregenerovalo.
Kvalita půdy má obrovský význam,
protože je základem kvalitního jídla.
A kvalitní jídlo
stojí za dobrým zdravím.
Všechno pochází od mámy Země.
Naše zdraví je propojené se zdravím naší planety.
Když budeme jíst zdravé jídlo,
je to oboustranně výhodné.
Nejenže se cítíme lépe a jsme zdravější, ale i Země je zdravější.
Starat se o mikroby v půdě je pro naše zdraví klíčové.
Jedovaté chemické postřiky
dělají ale něco jiného.
Veškerá půda, kterou obděláváme běžným způsobem s použitím chemie,
neobsahuje téměř žádné mikroorganismy.
Toxické chemické postřiky
zabíjí přesně ty mikroby, díky kterým jsme zdraví…
a které z atmosféry odebírají uhlík.
Čím víc se půda orá, tím je slabší
a o to víc jsou farmáři nuceni používat chemické postřiky.
Tohle je začarovaný kruh
průmyslového zemědělství.
A tento kruh je výsledkem války.
Průmyslové zemědělství
má počátek u německého vědce Fritze Habera.
Ten vymyslel způsob výroby umělého dusíkatého hnojiva,
který zvýšil produkci potravin.
Další vědecký pokrok učinil tím,
že vytvořil jedy známé jako pesticidy.
Haber použil své pesticidy jako první chemickou zbraň v dějinách.
OSVĚTIM, POLSKO, 4. 4. 1944
Pak vyvinul i jed používaný v plynových komorách.
A po válce americké chemické firmy přivezly Haberovy jedy do Ameriky…
ZABIJÁK PLEVELE
…a uvedly tyto toxické chemikálie na trh jako pesticidy pro americké farmy.
Dow se rozhodl předvést efektivitu svých chemických zabijáků
po celých státech.
Když skončila válka,
veškerou energii, kterou jsme vkládali do boje s nepřáteli tam ve světě,
jsme vložili do boje s nepřáteli na farmě.
ALDRIN ZNIČÍ ŠKŮDCE
Najednou byl k dispozici dusík, chemické hnojivo.
A tohle mohli farmáři rozhodit po poli.
A i když se o svou půdu nestarali, chvíli jim dobře plodila.
Díky těmto válečným inovacím
vznikl ten nejvýkonnější systém průmyslové produkce potravin,
jaký kdy svět viděl.
Vystavěli jsme infrastrukturu soustředěnou kolem jednoho typu průmyslu
a oddělili od sebe chov dobytka a pěstování řádkových plodin.
Našli jsme výborné chovatele dobytka
a výborné pěstitele řádkových plodin
a rozdělili jsme je na dva tábory.
DOBYTEK ŘÁDKOVÉ PLODINY
A to byl počátek velké změny filozofie,
co se týče našeho přístupu k farmaření.
Už jsme nemuseli pochopit a ctít přírodní procesy.
Stačilo kropit pole větším a větším množstvím chemikálií.
Používali jsme jich čím dál víc.
DUSÍKATÉ HNOJIVO = OBILÍ
Abychom vypěstovali stejné množství obilí, spotřebujeme dnes více dusíku
než v roce 1960.
Chemická hnojiva ten problém s degradací půdy skrývají.
Moderní zemědělství není postavené tak, aby zlepšovalo kvalitu půdy.
Dnes jsou ty nejběžnější plodiny geneticky upraveny,
aby ustály postřiky toxickými pesticidy.
Například téměř všechna kukuřice, nejpěstovanější plodina v USA,
se kropí glyfosátem.
GLYFOSÁT
Tato možná karcinogenní látka se používá se do takové míry,
že se dostala…
do vody, kterou pijeme.
Chemikálie, které byly od samého počátku považovány za nebezpečné,
se teď používají v míře, která by byla před 20 lety nemyslitelná.
GLYFOSÁTOVÉ POSTŘIKY 1992–2020
Na každého Američana se každý rok pokropí…
500 TUN 320 MILIONŮ OBYVATEL
…potraviny pěstované na našich farmách 1,36 kily toxických chemikálií.
1,36 KG NA OSOBU
Dostanou se do půdy, do vody a do našich těl. Nejsou jen v jídle.
ŘEDITELKA RODALEOVA INSTITUTU
Jsou všude.
TOXICKÁ HROZBA?
Většina zemědělských přípravků na hubení škůdců a plevele
se přes mateřské mléko dostává přímo k dětem.
Existuje více než 200 experty posouzených studií,
které naznačují souvislost mezi těmito toxickými postřiky
a například poruchami soustředění,
rakovinou a vrozenými vadami u dětí.
Proto poroty začaly udělovat miliardy dolarů v odškodném
lidem, kteří dostali rakovinu po užití glyfosátu.
Víme například, že glyfosát, známý také jako Roundup,
ovlivňuje střevní mikroflóru,
která může být narušena, a to může vyvolat různé nemoci
včetně rakoviny.
Tyto chemikálie vyvolávají nemoci proto,
že nezabijí jenom mikroby v půdě,
ale i mikroby v našich tělech.
Říkám lidem, že jejich tělo se vypořádá s momentální zátěží,
ale ne s chronickou zátěží.
Půdní ekosystém funguje stejně.
Pokud ho budete dále zatěžovat fungicidy, herbicidy, insekticidy a orbou,
půjde o chronickou zátěž.
A systém přestane fungovat.
Od té doby, co se v 70. letech po světě rozmohlo chemické zemědělství,
jsme přišli o třetinu ornice na Zemi.
Průmyslové zemědělství ale neškodí jen naší půdě.
Má dopad i na něco mnohem většího.
Řítí se na nás…
obrovské...
tsunami.
Čelíme dokonalé bouři.
Fosilní paliva jako uhlík, uhlí a plyn
ale v žádném případě nejsou to jediné, co klimatickou změnu způsobuje.
Protože voda a uhlík…
jsou vázány na organickou hmotu v půdě, když půdu poškodíme,
uvolníme tak uhlík a ten se vrátí do atmosféry.
Zdravá půda pohlcuje vodu a oxid uhličitý.
Když ale narušíme půdu, voda a oxid uhličitý se z půdy uvolní.
ZA PRACHOVOU MÍSU MŮŽE KONGRES
Tím ta půda vyschne a změní se v prach.
Tomuto procesu se říká dezertifikace.
To, jak se s ní vypořádáme,
možná rozhodne nejen o osudu našeho klimatu.
Dezertifikace je jen nóbl slovo pro to, když se ze země stane poušť.
A k tomu dochází, jen když vytvoříme příliš velké plochy holé půdy.
Půda, rostliny a klima jsou propojené.
Pokud na ní nerostou rostliny,
bude se z půdy více odpařovat voda.
My ale chceme, aby docházelo ke transpiraci,
tedy aby se voda dostávala pryč skrze rostliny.
Když k tomu dojde,
zvýší se vlhkost vzduchu.
A když je větší vlhkost vzduchu, máme pak víc deště.
Šedesát procent srážek vyvolává oceán.
Hodně lidí si ale neuvědomuje, že 40 % srážek vyvolávají menší koloběhy,
kdy déšť přichází od vnitrozemí.
TRANSPIRACE STROMŮ A ROSTLIN
A my jsme ty malé koloběhy vody narušili.
Z obnažené půdy pak sálá až moc tepla.
Vznikají obrovské víry horkého vzduchu.
A ty místo toho, aby přitahovaly déšť, ty dešťové mraky odhání pryč.
15 °C
Vezměte čtvereční metr země a obnažte ji…
18 °C – 15 °C
…a za svítání bude o hodně studenější…
1 °C – 12 °C
…a v poledne o hodně teplejší…
43 °C – 29 °C
…než ten samý kus země pokrytý byť jen zbytky rostlin.
Takhle jste změnili mikroklima.
A když něco takového uděláte…
s více než polovinou půdy na planetě…
změníte tak makroklima.
Dezertifikace půdy
je akutní hrozbou pro naše klima a náš druh.
Mám pro vás velmi prostou zprávu.
Přibližně dvě třetiny planety se mění v poušť.
S tím, jak se půda po celém světě mění v prach,
musí každý rok opustit zemi, na které žijí, 40 milionů lidí.
Podle odhadů se do roku 2050 miliarda lidí
stane kvůli dezertifikace půdy uprchlíky.
Více než 20 civilizací po celém světě
skončilo kvůli tomu, že zemědělství poškodilo životní prostředí.
A tyto komunity se nedokázaly vypořádat
se zhoršením životního prostředí a nárůstem populace.
Globálně dnes máme stejný problém.
Špatná půda vede k chudobě.
A ta k rozpadu společnosti.
Špatná půda vede k častějším záplavám, obdobím sucha
a hromadným přesunům lidí přes státní hranice a do měst.
A také tak vzniká prostředí plné ideálních rekrutů.
V tuhle chvíli víme, že způsob, jakým získáváme potravu…
SPRÁVCE PASTEV CARBON CYCLE INSTITUTE
…oslabuje…
ekosystém, na kterém jsme závislí.
Takže z dlouhodobého hlediska to s našim přežitím na téhle planetě,
pokud se nic nezmění,
vypadá opravdu bledě.
Podle OSN
do 60 let z této planety zmizí veškerá zbývající ornice.
Jinými slovy,
pokud nenajdeme způsob, jak zachránit naši půdu,
zbývá nám už jen 60 sklizní.
Kvůli jejich globálnímu rozsahu se tyto problémy zdají nepřekonatelné.
V každé bitvě, kterou zdánlivě nejde vyhrát,
se ale najdou takoví, kteří se odmítají vzdát.
Ukaž. Tak jo.
Uděláme tohle a předvedeme pár ukázek.
Dnes máme to štěstí, že za námi přišel Ray Archuleta.
Ray je, jak vidíte, dost známý člověk.
Má svoji vlastní reality show.
Teď předám slovo Rayovi.
- Děkujeme, že jsi přišel. - Děkuju.
Tenhle model vytvořil superpočítač v NASA.
Nás zajímá ta červená a fialová, což je CO₂.
Všimněte si těch dat.
Tohle je únor.
Březen.
Co děláme v březnu a dubnu?
Co děláme v dubnu v rámci moderního zemědělství?
Oráme pole.
OXID UHLIČITÝ
Oráme půdu.
A podívejte se na ta obří oblaka oxidu uhličitého.
Koukněte na data.
Květen.
A teď…
se podíváme, co se stane v červnu.
Podívejte se na ty barvy.
Dámy a pánové, co se děje v červnu?
Vidíte, jakou mají živé rostliny moc?
Umíte si představit, jaké by to bylo, kdyby pokrývaly všechna pole a pastviny?
Zakrytá planeta je zdravá planeta.
Hodně našich problémů s klimatem vyřešíme,
pokud dostaneme oxid uhličitý do rostlin
a zpátky do půdy, kam patří.
Zemědělství je největší způsob, jakým člověk ovlivňuje krajinu.
Skrze zemědělství jsme po staletí, ne-li tisíciletí, uvolňovali uhlík z půdy.
Teď je součástí oxidu uhličitého, co se za tu dobu nahromadil v atmosféře.
Spousta lidí se jde podívat na tuhle debatu o zdraví půdy,
protože takhle můžeme dostat uhlík zpátky do země.
Nejdřív tady máme ekologa a editora knihy Drawdown,
což je ten nejúplnější plán, jak zvrátit globální oteplování.
Přivítejte Paula Hawkena.
Řekněte nám, v čem je váš plán jiný, a proč je nejúplnější?
Je hodně jiný, protože jiný neexistuje.
Páni.
Bez biosekvestrace snížení obsahu uhlíku v atmosféře nedosáhneme.
Biosekvestrace je užití rostlin, stromů, trvalek,
farmářských a pasteveckých technik
k zachycení uhlíku a jeho uložení do půdních rezervoárů,
kde zůstane celá desetiletí, ne-li staletí.
Zmapovali jsme a propočítali
sto nejlepších strategií, jak vyřešit globální oteplování.
A tím myslím ty, které máme k dispozici.
Víme, jak na to. Postupnou realizací.
Když je budeme důsledně, ale rozumně aplikovat v průběhu dalších 30 let,
můžeme tak globální oteplování zvrátit.
REDUKCE UHLÍKU
Když lidem řeknete o téhle skvělé technologii,
která existuje už miliony let,
odčerpává uhlík z atmosféry,
bezpečně ho ukládá do půdy,
a že jde o spolupráci rostlin s mikroby v půdě, zdá se to až moc jednoduché.
Dostat uhlík z atmosféry do půdy je sice jednoduchá myšlenka,
ale aby to šlo provést globálně, vyžaduje to…
politikaření.
A co se týče politiky kolem změny klimatu,
řekněme, že narazíme…
na spoustu prázdných řečí.
PAŘÍŽ VÍTĚZNÝ OBLOUK
ZDRAVÍME! FRANCIE
V roce 2015 uspořádala OSN v Paříži klimatický summit.
Říkalo se mu konference COP 21.
Sešlo se 40 000 zástupců 196 zemí z celého světa,
aby se dohodli, jak řešit změnu klimatu.
LIDÉ PŘÍRODU POTŘEBUJÍ
Proběhly tam prezentace, porady,
proslovy…
a další proslovy.
Jmenuji se Bunkin.
Dotkněte se mé obrazovky.
Jeden návrh nám poskytl skutečnou naději.
Předložil ho tenhle člověk.
FRANCOUZSKÝ MINISTR ZEMĚDĚLSTVÍ
Pocházím z vesnice v regionu zvaném „Sarthe“.
Byla to malá vesnice s 256 obyvateli,
kteří se zabývali farmařením. Žila tam spousta farmářů,
a tak jsem se začal o farmaření zajímat velmi brzy.
FRANCOUZSKÉ MINISTERSTVO ZEMĚDĚLSTVÍ, POTRAVINÁŘSTVÍ A LESNICTVÍ
Francie má největší zemědělský výzkumný ústav v Evropě.
Jmenuje se INRA a studuje půdu už přes sto let.
VĚDECKÝ TÝM INRA MINISTERSTVO ZEMĚDĚLSTVÍ
INRA nedávno vyvinula program zvaný „Iniciativa čtyři na tisic“.
Jejich cílem je zvýšit obsah uhlíku v půdě po celém světě
o 0,4 procenta ročně.
Tak by půda pohltila tolik uhlíku,
kolik lidstvo každý rok vyprodukuje.
Půda dokáže zadržet více uhlíku
než atmosféra a všechny rostliny na zemském povrchu dohromady.
Máme tu úžasnou schopnost, že ten uhlík můžeme uložit v půdě.
A to za poměrně krátkou dobu.
Hlavním nástrojem zemědělství je půda.
Nejsou to traktory a nejsou to ani kombajny.
Nejsou to satelity.
Je to půda.
Jde tady o to…
co se stane po konferenci v Paříži.
Jestli si všichni tady uvědomí, jakou roli půda hraje,
že do té půdy můžeme uložit uhlík
a že tedy potom musíme všichni jednat,
abychom toho cíle dosáhli.
Na vedlejší schůzi na konferenci COP 21
pan Le Foll, francouzský ministr zemědělství,
prezentoval nápad, který by možná opravdu mohl změnit svět.
Dámy a pánové a vážení kolegové,
všechna zemědělská půda, ale také půda v lesích,
má obrovský potenciál.
Máme skutečné řešení, jak vyhrát bitvu se změnou klimatu.
Mohli bychom se tak zbavit veškerého uhlíku, který ročně produkujeme.
To je něco ohromného.
Čtyři díly uhlíku na tisíc dílů půdy. Společně jsme schopni v tomhle uspět.
Děkuji.
Na prezentaci Čtyři na tisíc
podepsalo mnoho zemí Stéphanem Le Follem předložený závazek,
že budou ukládat uhlík v půdě.
FRANCIE
Třicet zemí z celého světa
se zavázalo k tomu, co podle mě
bude jednou z nejzásadnějších změn v zemědělství.
Protože abychom tohohle dosáhli, musíme změnit naše zemědělství.
PŘEDSEDA ORGANIZACE ORGANICS INTERNATIONAL
Abychom hospodařili způsobem, kterým budeme ukládat uhlík,
musíme radikálně omezit používání toxických pesticidů,
geneticky modifikovaných plodin a umělých chemikálií.
Tři státy, které produkují nejvíc CO₂
a mají největší zemědělskou produkci na světě, ale úmluvu nepodepsaly.
NEJVĚTŠÍ PRODUCENTI CO₂
Indie, USA a Čína se vůbec neukázaly.
Frustruje vás, že to Amerika nepodepsala?
Ano, frustruje.
Protože tohle je poprvé, kdy celá země, Francie,
ano, menší země než USA, ale s velkou zemědělskou produkcí,
přišla s globální a politickou iniciativou,
která spojuje boj proti globálnímu oteplování
se změnou našeho zemědělství.
V USA se ale do tohohle bodu ještě nedostali.
A po tom všem Spojené státy oznámily,
že naprosto odstupují od pařížské klimatické dohody.
Pokud máme naše klima dostat do rovnováhy,
skutečně musíme přejít na obnovitelné zdroje energie.
Nic z toho ale nesníží
to ohromné množství uhlíku, který už jsme do atmosféry vypustili.
Od roku 1750, kdy začala průmyslová revoluce,
jsme do v atmosféry vypustili asi 1 000 miliard tun,
označovaných také jako gigatuny,
oxidu uhličitého.
Označujeme to jako nahromaděný uhlík.
NAHROMADĚNÝ UHLÍK 1000 GT
A i kdybychom ode dneška úplně přestali produkovat skleníkové plyny,
ten uhlík již nahromaděný v atmosféře tam zůstane.
Oxid uhličitý nahromaděný v atmosféře
ji bude oteplovat ještě po desetiletí, ne-li po staletí.
Takže pokud budeme všichni mluvit jen o snižování emisí,
nebude to stačit.
Pokud elektrická auta a solární panely nestačí,
jaké je tedy řešení?
To jediné, o co má pro nás smysl usilovat,
je redukce.
Každoroční snižování obsahu uhlíku ve vyšších vrstvách atmosféry.
Cokoli jiného bude klimatický chaos.
A jestli této redukce máme dosáhnout,
musíme jít poděkovat Zemi
a začít farmařit a pěstovat stromy a rostliny
úplně jiným způsobem.
Jakmile té redukce dosáhneme, do 20 let dojde k ochlazení.
Začne se ochlazovat.
GLOBÁLNÍ OCHLAZOVÁNÍ
Takže výhledově, pokud je vám 20 nebo 30 let,
můžete říct: „Můžeme toho dosáhnout ještě za mého života.“
Jinými slovy, stejné praktiky, které léčí naši půdu,
mohou vyléčit i naše klima.
Abychom stabilizovali zemské klima,
můžeme využít tu nejvýkonnější technologii na zachytávání uhlíku…
fotosyntézu rostlin a půdní mikroorganismy.
A druh zemědělství, který je v tomhle nejlepší a ukládá nejvíc uhlíku,
je založen na konceptu...
regenerace,
což prostě značí, že napravíme škody, které jsme napáchali,
a zlepšíme stav věcí.
Sedíme v jedlém lese.
KALIFORNIE
Tomuhle se říká agrolesnictví.
Zemědělství ve formě pěstování různých stromů.
PÍSNIČKÁŘ A AGROLESNÍK
Mám avokádovník,
banánovník,
fíkovník,
kávovníky.
Nejdřív jsme pěstovali jenom avokáda Hass,
ale teď tady máme 40 různých druhů ovoce.
Díky diverzifikaci plodin teď máme úrodu každý měsíc.
Jestli chcete udělat něco, co bude mít velký dopad na Matku Zemi,
zasaďte strom.
K vypěstování jedlého lesa nepotřebujete hektary půdy.
Stačí pár set metrů čtverečních.
Jednoho dne kouknete ven a řeknete si: „Co z toho, co každý den kupuju v obchodě,
si můžu zasadit na zahradě místo toho, abych čekal,
než to převezou přes celý svět?“
Regenerativní zemědělství vynese více jídla na hektar.
Můžeme tak transformovat veškeré zemědělství.
A hlavně
se už takhle hospodaří.
Už dnes.
Jsem rančer.
Tohle označení mám raději. Jsem rančer.
Farmář pěstuje plodiny.
Rančer chová dobytek.
Tohle jméno mám radši proto, že mi záleží na živých organismech
a chci se zapojit do živého ekosystému.
A o tomhle pro mě můj ranč je. Živý ekosystém.
Koupili jsme ho v roce 1991
a první dva roky jsem hospodařil běžným způsobem.
Těžká orba.
Časté postřiky.
A pak přišel rok 1995 a den před tím, než jsem začal se sklizní,
všechnu naši úrodu zničilo krupobití.
Takže jsme neměli nic.
Žádný příjem z našich plodin.
Bylo to těžké, protože jsme neměli pojištěnou úrodu.
Pak přišel rok 1996 a zase jsme kvůli krupobití přišli o veškerou úrodu.
A v roce 1997...
MODLETE SE ZA DÉŠŤ!
…bylo sucho. Nikdo nic nesklidil.
Bylo tady extrémní sucho.
A v roce 1998 jsme přišli o 80 % úrody kvůli krupobití.
Takže jsme byli čtyři roky bez příjmů z prodeje plodin.
Sousedi se sázeli, kdy mě to položí, a čekali na můj pozemek.
Bylo to finančně těžké období
a banka mi nechtěla půjčit peníze na vnější vstupy.
Nic lepšího se mi nestalo.
Nechtěl jsem selhat.
Musel jsem se začít soustředit na to, jak zařídit, aby mi tahle farma a ranč
vynesly úrodu i bez veškerých vnějších vstupů.
Tak jsem začal studovat půdní ekosystémy.
Dokonce jsem si přečetl staré deníky Thomase Jeffersona,
protože jsem se snažil přijít na to, jak to dělali,
než se začaly používat všechny ty chemikálie.
Už mnoho let propagujeme farmaření bez orby.
To znamená,
že pole vůbec nezoráte.
Prostě ho přímo osejete.
Tohle je bezorebný secí stroj.
Tyto stroje jsou dostupné kdekoli na světě.
Ten vám pomůže kultivovat ornici.
Jakýkoli typ pluhu ornici zničí. Tohle je pěchovací kolo.
Tohle přidržuje tyhle zbytky, aby je tenhle disk mohl přeříznout.
Vznikne jen malá štěrbinka.
Semena jsou dávkována v určitém počtu na hektar.
Tenhle kotouč
ta semínka zakryje trochou půdy.
Necháváme půdu takhle obrněnou,
abychom ji chránili před větrnou a vodní erozí.
S tímhle typem osevu k vypěstování plodin nepotřebujeme takovou vlhkost.
Když déšť dopadne na tenhle typ půdy, hned se vsákne.
Když déšť dopadne na holou půdu, odtéká pryč
a velmi rychle se vypaří.
Nezoraná půda zadrží víc vody
a tím se namnoží se mikroby,
což vede k většímu množství rostlin a také k většímu množství místních srážek.
A tohle je ten dobrý koloběh regenerace.
Půda Gabea Browna také odčerpává více uhlíku z atmosféry.
S každým procentem organické hmoty navíc
absorbuje každý půlhektar půdy o 10 tun více uhlíku.
Je to něco ohromného.
Musíme omezit orbu.
Pěstovat krycí plodiny.
V půdě musí být vždycky kořeny.
Nemůžeme ji nechávat určitou dobu úplně holou.
Musíme začít dodržovat tyhle zásady, abychom obnovili koloběh vody.
A on se obnovit dá.
Teď vás vezu na pole,
kde mám více druhů krycích plodin.
Účelem krycí plodiny
je prodloužit životaschopnost a zlepšit funkci půdy.
Představte si tohle. Kdybych tady vysadil monokulturu,
živil bych půdní organismy jen jedním typem kořenových výměšků.
Já tady pěstuju 19 druhů plodin.
Zrychlujeme tím biologické pochody.
Krmíme půdní organismy množstvím živin,
které by jim běžný farmář poskytl za 19 let. A já to zvládnu za rok.
Někdo se může zeptat, jak si takhle něco vydělám.
Přes zimu tohle spase náš dobytek.
A tím se proces regenerace půdy zrychlí.
Zvířata pasoucí se na rostlinách jsou součástí koloběhu uhlíku.
Tady na severních pláních se půda formovala
díky velkým stádům bizonů a losů,
která utíkala před predátory,
spásala krajinu a vdusala uhlík, tedy rostliny, do země.
A pak se třeba rok nevrátila.
A tak se půda mohla plně zotavit.
Není tomu tak dávno,
co se po kontinentu potulovalo 60 milionů bizonů.
PŮVODNÍ MIGRAČNÍ ZÓNA PRÉRIJNÍCH BIZONŮ
Ve snaze vyhladovět původní obyvatelstvo
zabila armáda USA, a taky železnice, většinu bizonů.
Když toto zabíjení skončilo, zbylo už jen pár tisíc
těchto majestátních zvířat.
Tam, kde se kdysi potulovali bizoni, se teď rozrůstají průmyslové farmy.
Miliony hektarů plodin slouží jen k tomu…
abychom nakrmili zvířata.
A tato zvířata se chovají hromadně ve výkrmnách.
Tyto výkrmny pak produkují obrovské množství skleníkových plynů.
Dobytek ve výkrmnách vytváří emise skleníkových plynů.
GHG = SKLENÍKOVÉ PLYNY
Když se dobytek pase, jsou podle dat skleníkové plyny
ve skutečnosti pohlcovány.
Takže v jedné situaci vznikají emise
a v druhé je uhlík absorbován.
Problém není v těch zvířatech.
Problém je v tom, kde ta zvířata jsou.
Krávy jsou prospěšné.
To je teď jedno z nejkontroverznějších tvrzení…
HEREC/EKOAKTIVISTA
…jakého se člověk může dopustit.
Když dobytku dovolíme, aby se potuloval a pásl,
můžeme regenerovat dost půdy na to, abychom odčerpali ohromné množství uhlíku.
Jsem z jihovýchodní Louisiany.
Vyrostl jsem ve fakt citlivém ekosystému.
Takže šetrný přístup k přírodě byl vždycky důležitou součástí mého života.
Vůbec jsem netušil, že se Země mění v poušť.
ZDRAVÍME ZE ZIMBABWE
Letěl jsem z New Yorku do Zimbabwe za Allanem Savorym,
aby nám mohl ukázat rozdíl mezi dezertifikací…
a regenerací.
Půdu, která je holisticky spravována za pomocí řízené pastvy skotu,
těch nejvíce očerňovaných zvířat.
Teď jsme v Africe a jedeme polem…
které je pod holistickou správou Allana Savoryho už devět let.
A je to ráj.
Tohle je vysoká tráva!
Dobytek jako prostředek ke zvrácení dezertifikace
se dá bez problému uplatnit na dvou třetinách zemského povrchu.
S ničím jiným to nejde.
PŘED ZAVEDENÍM PASTVY
A upřímně řečeno je to extrémně levné.
PO ZAVEDENÍ PASTVY
A jsme tady.
Takhle to má vypadat.
Pracujete na téhle půdě osm nebo devět let.
Vznikala tu z toho naprostá pustina
a vy jste využil stádové býložravé kopytníky
a doslova jste proměnil to, co vidíme tamhle,
- v tohle. - Jo.
Jak se vám to proboha povedlo?
Tahle tráva vyrostla díky hnoji, moči a kopytům toho skotu.
Nikdy se nepase po více než hektaru půdy. To je asi dva a půl akru.
- A nikdy ne déle než tři dny. - Jasně.
A na ten úsek země se šest až devět měsíců nevrátí.
- Páni. - Takže nedojde k nadměrnému spásáni.
Můžete sem přijít kdykoli,
na libovolnou část pozemku, a nikde neuvidíte žádný dobytek,
protože se pase na ploše menší než jeden hektar.
Pokud vás tam nevezmeme, nevšimnete si ho.
Snažíme se poprat se změnou klimatu,
ale spousta lidí nechápe, že tohle…
- nám pomáhá. - Ano.
Tohle…
pohlcuje uhlík.
Tohle si bere tu věc, co tak zoufale potřebujeme odčerpat z atmosféry,
zadržuje ji…
a produkuje kyslík.
Jo, pokud vytvoříme pořádné travnaté plochy,
můžeme dostat obrovské množství uhlíku zpátky do půdy.
Zhruba dvě třetiny planety tvoří louky a savany,
kde spadne příliš málo srážek a neroste tam dost stromů, které by půdu zakryly.
Takže tam v podstatě musí stabilizovat půdu tráva.
Tady si uvědomíte, že takhle má svět vypadat.
Takhle má vypadat Afrika.
Takhle má vypadat Jižní a Střední Amerika.
Takhle má vypadat Texas.
Takhle zvítězíme.
Můžeme ze Země zase udělat
tu rajskou zahradu, kterou kdysi bývala.
Skrze regeneraci.
Když je chytře využijeme,
mohou býložravci odčerpávat uhlík z atmosféry a zvrátit dezertifikaci.
Nefunguje to ale jen v Africe.
Funguje to kdekoli na světě.
ZAŽIJTE KALIFORNII
Dneska dlouhé kalhoty, že? Budete jezdit na koních?
Jo.
Tak jo.
Vyrostla jsem na venkově ve Washingtonu.
Adoptoval mě stařešina kmene Lakota.
Každý den jsme byli v přírodě.
Objevila jsem koncept permakultury, což mě hodně ovlivnilo.
Viděla jsem, že existuje trvale udržitelné zemědělství.
Zemědělství,
které nejenže živí planetu, ale také lidi…
a to způsobem, díky kterému se zdroje regenerovaly a nevyčerpávaly se.
Holističtí rančeři jako rodina Markegardů využívají pečlivé plánování,
aby se díky jejich dobytku uhlík ukládal a půda se regenerovala.
Tohle je náš plán pastvy a kontrolní graf.
Tohle nám ukazuje,
kdy a kde náš dobytek bude.
Ahoj!
Tak jo, je 22. července,
takže byl v sektoru G1
a teď se přesune sem.
Všechny tyhle výběhy
odpovídají mapě, kterou tady mám.
Jsou to úseky obehnané ohradníky, kde se pase dobytek.
Vidím tady, jak velké jsou.
Můžu si zaznamenat svá pozorování,
jaké se tam nacházejí druhy, a to přímo v terénu.
Spravujeme přes 3000 hektarů půdy kolem celého zálivu…
AUTORKA KNIHY DAWN AGAIN
…takže jsme neustále v pohybu.
Nikdy se nenudím.
Fakt nikdy.
Krávám se říká mobilní nádrže mikrobů,
protože využívají mikroby v bachoru,
aby rozložily vlákninu v jídle.
Takže když se kráva vykadí,
je to jako vyklopit na zem horkou hromádku mikrobů,
a to je pro půdu fakt dobrá věc.
Už uplynuly asi tři měsíce od toho,
co se dobytek pásl na téhle pastvině.
Slyšeli jste ten zvuk, jak jsem vytáhla ten kus trávy?
To se přetrhaly kořenové vlásky.
Pod zemí jsou tisíce metrů těchhle kořenových vlásků.
Tento kus trávy je propojen se vší touhle další trávou
a dalšími druhy rostlin
skrze kořenové vlásky a také vlákna symbiotických hub.
Pak sem přijde dobytek
a spase tu vrchní část.
A když dobytek tu trávu ukousne, z těchhle kořínku odpadnou mrtvé buňky.
A z čeho ty kořeny jsou?
Z uhlíku.
Pomocí fotosyntézy se uhlík dostává z atmosféry…
do rostliny,
pak prochází rostlinou
a dostává se do kořenového systému,
odkud je potom vyloučen a změní se v humus.
A je tam, kde má být.
Díky zemědělským metodám, které tady používáme,
se rodí miliardy životů...
ve formě půdních mikrobů, hlístic
a lučního ptactva.
V tomhle zemědělském systému se všem těmhle formám života daří,
zatímco pooraná pole jsou zcela mrtvá.
Na většině těchto oraných polí roste jedna věc.
Krmivo pro zvěř.
NA 70 % POLÍ V USA SE PĚSTUJE JEN:
Kukuřice, sója a seno.
Tyto plodiny a výkrmny, které jsou na nich závislé,
tady jsou jen díky dotacím, které jdou z našich daní.
DOTACE PRO FARMÁŘE V USA: 25 MILIARD DOLARŮ ROČNĚ
Minulou zimu jsem přednášel pěstitelům kukuřice a sóji z Missouri.
Jeden se zeptal,
proč by měl pěstovat něco jiného než kukuřici a sóju,
když má garantovaný zisk, ještě než vyjde na pole.
Ministerstvo zemědělství USA
využívá něco, čemu se říká Komoditní úvěrová společnost,
která farmářům garantuje určité ceny za pěstování specifických plodin.
GARANCE MINIMÁLNÍ CENY
V současném systému
daňoví poplatníci dotují farmáře, aby pěstovali plodiny,
kterými se krmí zvířata ve výkrmnách,
které produkují skleníkové plyny.
A výsledek?
Naše země se obrací v prach a naše farmáře potkává krach.
Tak se jich zeptám, kolik by si vydělali,
kdyby jejich farmy nedotovala vláda.
A oni znají odpověď.
Nevydělali by si nic.
Já z těchhle programů vystoupil. Říkám jim, že už nechci být na podpoře.
I s geneticky upravenými semeny, chemickými postřiky a vládními dotacemi
má většina farmářů problém vydělat pár dolarů na půl hektaru.
Brownův ranč o rozloze asi 2000 hektarů ale vynáší
přes 100 dolarů na půl hektaru ročně.
Když vybudujete farmu se zdravým ekosystémem, budete odolní.
Zbavíte se rizik.
Ano, pěstuju kukuřici. Nepěstuju sóju, ale hrášek ano.
To je dobrota.
Produkuju ale i pšenici, ječmen, oves, vikev,
tritikále, vojtěšku, maso z dobytka krmeného trávou,
med, zeleninu a plno dalších věcí.
Takže mi nezáleží na ceně kukuřice ani sóji,
protože tvoří jen zlomek toho, co vyprodukuju.
Vybudoval jsem odolný ekosystém.
Většinu půdy obdělávané farmáři vlastní někdo jiný.
ŘEDITEL ORGANIZACE THE NATURE CONSERVANCY
Věříme, že až majitelé pozemků pochopí, jaké jsou dlouhodobé výhody
udržování zdravé půdy,
budou po farmářích chtít, aby to bylo jejich prioritou.
Jakmile farmář začne dbát na zdraví půdy
a pozná, jak je to ekonomicky výhodné, už s tím nepřestane.
Přechodem na regenerativní zemědělství
mohou američtí farmáři zvýšit svůj zisk
o více než 100 miliard dolarů ročně
a prakticky se zbavit závislosti na dotacích.
Na našem ranči máme motto.
Chceme podepisovat zadní stranu šeku, ne přední.
Je to dobré motto. Máte tak mnohem víc peněz.
Současný federální zemědělský program
škodí regenerativnímu zemědělství ze všeho nejvíc.
Aby naše vlády podpořily přechod k regenerativnímu zemědělství,
bude s tím nejspíš muset nejdřív začít lid.
A pravděpodobně se najde něco, co pro záchranu půdy můžete udělat…
už dnes.
Tohle dělá každý každý den, skoro každou hodinu.
Plýtvá jídlem.
Plýtvání jídlem je všude. Dělají to všichni.
ZDRAVÍME ZE SAN FRANCISCA
No, ne úplně všichni.
SLUNNÁ KALIFORNIE
Existují celé kontinenty a další velmi rozsáhlé regiony,
které čelí dvojí pohromě,
vyšším teplotám a suchu.
A to zabíjí půdu.
Zabíjí to život.
Jedním z řešením tohoto problému je posbírat zbytky jídla ve městech,
jako je San Francisco,
udělat z nich kompost a ten převézt na místní farmy.
A to jim pomůže zadržovat vodu, protože kompost je přírodní houba.
Nešťastná realita je,
že většina odpadků se spálí, nebo skončí na skládce.
Musíme napodobit přírodu.
RECYKLOVATELNÝ A SMĚSNÝ ODPAD
Byl jsem starostou, když jsme se připojili k Mezinárodnímu dni životního prostředí.
Udělali jsme z toho týden dlouhou oslavu životního prostředí a výzvu k akci.
Jednou z našich strategií bylo omezit odpad.
KOMPOST
Obyvatelé San Franciska jsou dokonce pokutování,
pokud nedají kompost do zeleného koše.
Motivujeme lidi, aby nevyhazovali odpad do černých košů.
Když v nich nic nemáte, nemusíte platit. Když je toho hodně, taky hodně zaplatíte.
Takže chcete odpad v zeleném a modrém koši na kompost a recyklovatelný odpad.
Myš je třeba nalákat na sýr.
V San Franciscu
denně posbíráme 700 tun zbytků a rostlinných odřezků.
SANFRANCISKÁ KOMPOSTÁRNA
Je pět hodin ráno
a vyrábíme kompost.
PR MANAŽER FIRMY RECOLOGY
Tohle je ten nejdůležitější druh odpadu na světě,
protože právě v něm jsou ty živiny. V něm je ten uhlík.
Přivezou kompost,
potravinový odpad z restaurací a domácností,
a my to roztřídíme.
Před šedesáti dny
tohle byly vaječné skořápky, kuřecí kosti a zeleninové odřezky.
A teď…
je to nádherný, hotový kompost.
Hrabu se v něm a je docela teplý.
Pořád to aktivně kompostuje.
Sbíráme zbytky jídla, házíme je do zeleného koše,
pak jdou do kompostárny firmy Recology,
tam se vyrobí kompost a ten jde na farmy.
Je to jednoduché řešení.
San Francisco se během několika let
stalo nejudržitelnějším velkoměstem v USA a ještě máme silnější ekonomiku.
A když San Francisco dokázalo zrealizovat ideál,
pak tento úspěch můžeme zopakovat v jiných městech a státech
a dalších zemí po celém světě.
SLUNNÁ KALIFORNIE
Kompostování je přirozený rozklad organického materiálu.
Když v lese spadnou listy, snesou se na ně houby a bakterie
a ty vytváří půdu kolem kořenů.
Kompost je o komunitě.
Od společenství mikrobů, co tu hromadu rozloží,
po komunitu lidí v Los Angeles,
kteří ji fyzicky přehazují, prohrabávají
a přihazují další věci.
DETROIT MĚSTO AUTOMOBILŮ
Sbírám potravinový odpad z restaurací a hnůj ze zoo.
Hnůj. Víte proč?
Aby neskončil na skládkách. Abych vytvořila kvalitní, bohatou půdu.
Takže proto.
Jak to, že můžeme vzít odpad a dát mu nový účel?
Protože to není odpad.
Jmenuju se Pashon. Pashon Murray.
Takže mi bylo souzeno být zapálená do ochrany životního prostředí.
ZDRAVÍME Z PORT-AU-PRINCE
Když jsme jeli na Haiti zavést kompostovací toalety…
BÁJEČNÉ HAITI
…měli mě za blázna. A možná jsem.
HEREČKA/ZAKLADATELKA ORGANIZACE GIVELOVE.ORG
- Já jsem Steven. - Ty jsi ten…
- chlap přes sr***. - A já ženská přes sr***.
Jo! Boží.
- Jsme lidi přes sr***. - Jo.
Došlo k tomu zemětřesení na Haiti. Samozřejmě bylo fakt ničivé.
Všichni jsme chtěli něco udělat.
A Patricia ráda řeší problémy.
Jen co se tam dostala, řekla: „Tak jo, mají špatnou sanitaci.“
Docházelo ke kontaminaci vody pod zemí.
Dvě a půl miliardy lidí na Zemi nemají přístup k sanitaci,
což znamená, že mohou chytit různé nemoci.
Takže lidi po celém světě učíme používat kompostovací záchody,
aby se naučili sbírat a zpracovávat své vlastní výkaly.
Nejnápadnější změnou bylo to, že zmizel zápach.
Kolem těch latrín se pak žilo úplně jinak.
Jsme před hromadou kompostu.
Smrdí tady něco?
Ne.
Na tomhle systému je dobré, že se dá snadno naučit.
Nemusíte si objednávat žádné součástky.
Lidé tohle zvládnou kdekoli.
Takže tady je náhradní nádoba.
Tady jsou piliny.
Na termofilním kompostování se mi líbí,
že pomáhá řešit hned několik problémů spojených s klimatem.
Pomáhá nám chránit vodní zdroje.
Zbavíme se tím procesem všech patogenů a nakonec máme kompost.
A když ten proces skončí, máme…
nádhernou hlínu.
Tou pak můžete přiživit půdu a máte větší úrodu.
Jediný problém je, že se lide nepřenesou přes to, že jde o lidské výkaly.
Lidé obecně mají fóbii z bobků.
Většina ale neví, že když kdekoli v Americe…
koupíte zeminu, bude nejspíš obsahovat biosolidy.
A ty pochází z odpadních vod.
Sníme jídlo, vykadíme ho…
a to pak můžeme zpracovat,
a vytvořit tak půdu s dobrým složením pro rostliny.
A tak se to točí pořád dokola.
Bobky v tom koloběhu musí zůstat.
Tohle je moc pěkný záchod
a já bych ho chtěla použít. Omluvte mě, prosím.
Kompost je jen jednou z metod zadržování uhlíku založených na půdě.
Koupíme-li více regenerativních potravin, bude i větší produkce.
Nacházíme se na přelomu dějin.
A možná existuje způsob,
jak jíst jídlo, které uzdravuje naši planetu.
My tomu říkáme regenerativní strava.
Osobně jsem 20 let vegan.
Dokážu lidem kolem sebe, že můžete v životě válet
a že můžete být zdraví a silní
i na čistě rostlinné stravě.
A pokud jíte maso, jezte to, které pochází z etických, pokročilých farem.
Pokud jíme maso,
musí to být maso, které pochází od zvířat chovaných na pastvě,
krmených trávou a zabitých humánně.
Tohle je ta nejzásadnější volba pro budoucnost naší planety.
Co jíme?
Jaké typy farmaření podporujeme?
Regenerujeme Zemi, nebo ji ničíme?
Tohle jsou dva naše pojízdné kurníky.
Asi tři dny potom, co určitou oblastí prošel dobytek a popásl se,
přivedeme naše slepice. Tyhle mají doopravdy volný výběh.
Mohly by jít až do Kalifornie, kdyby chtěly.
Šli jsme k místnímu prodejci potravin
a koupili jsme tucet vajec z humánního chovu
bez klecí a jakékoli chemie.
Teď si jedno z nich rozklepneme.
Tohle je vajíčko od našich slepic chovaných na pastvě.
To naše nalevo je mnohem tmavší.
A teď sledujte.
Vidíte, jak se ten žloutek snadno rozbije?
Roztéká se.
A teď koukejte.
Můžu do něj dloubnout několikrát, než se konečně rozbije.
A teď se podívejte na ten rozdíl v barvě žloutku.
Naše slepice jsou na pastvě. Jedí, co si najdou.
Tyhle, i když nejsou chované v klecích, mají určitě jen omezený prostor
a krmeny jsou převážně zrním.
Naše vajíčka budou obsahovat mnohem víc živin než tyhle.
To, co v nich na dotyk cítíte,
jsou živiny a výsledek spletitého systému regenerativního zemědělství.
Regenerativní strava je důležitá,
ale taky musíme spolupracovat s lidmi, kteří naše jídlo produkují.
Dnes odhadujeme,
že na méně než pěti procentech farem se dbá na zdraví půdy.
Organizace The Nature Conservancy s Národní asociací pěstitelů kukuřice
založily iniciativu Soil Health Partnership.
Našim cílem je, aby se počet farem v USA dbajících na zdraví půdy
do roku 2025 zvedl na 50 procent.
Nápad založit Akademii zdravé půdy vznikl před pěti lety,
když Ray poprvé přišel na můj ranč a seznámili jsme se.
Tehdy jsme netušili,
jak to s tím plánem pokusit se prosadit regeneraci dopadne.
Konečně jsme ho zrealizovali.
- Ray Archuleta. - Jesse.
Ahoj, Jesse. Rád tě vidím.
Nejdřív se představím. Jmenuju se Ray Archuleta.
Třicet dva let pracuju pro vládu.
Našim cílem bylo uzdravit půdu.
Naučit lidi více ekologických principů.
Chtěli jsme lidi učit,
inspirovat je…
vysvětlit jim, že jsme součástí planety a musíme s ní mít lepší vztah.
Kdysi jste ve farmářských časopisech
nenašli jediný článek o zdraví půdy.
Teď si žádný nemůžete otevřít,
aniž byste na takový článek nenarazili.
To mi dodává naději.
Můžeme udělat půdu zdravější mnohem rychleji, než jsme si mysleli.
Někdy na svých přednáškách
narazím na skupinu lidí, kteří řeknou: „Tady ne. Tady to nepůjde.“
Pro ně mám tuhle výzvu.
Řeknu: „Vsadím se s vámi o svůj ranč, že to na vaší farmě rozjedu.“
Protože zásady pro udržení zdravé půdy,
co nejmenší mechanické narušení, diverzita,
krytí, neustála přítomnost živých kořenů v půdě, začlenění zvěře,
ty jsou univerzální.
Nemám sebemenších pochyb,
a to myslím vážně,
že tyto praktiky budou fungovat kdekoli.
Když se podíváte sem, máme tady pole mého souseda,
zaorané pomocí chemie.
Už přes rok na něm nic neroste,
kromě trochy plevele odolného vůči Roundupu.
Po ekologické stránce poušť.
Teď se podívejte na naše výběhy.
Uvidíte rozmanité druhy rostlin.
Uvidíte hmyz.
Pase se tady divoká zvěř a dobytek.
Od jara do konce podzimu zachycujeme sluneční světlo
a přeměňujeme ho na tekutý uhlík,
který celý ten systém pohání.
Tamhle vidíte půdu
a na téhle straně prach.
Odkud chcete, aby pocházelo vaše jídlo? Který z těchto dvou modelů preferujete?
Pro mě je to jednoduchá volba.
Všude po světě
lidé využívají regenerativní praktiky, aby uzdravili půdu
a uvedli klima do rovnováhy.
Někdy jde o opravdu rozsáhlé projekty.
Víme, že asi 25 procent země na této planetě
v průběhu dějin degradovalo kvůli lidské činnosti.
Když se podíváme na kolébky civilizace,
Řecko a Řím,
zjistíme, že mnoho těchto míst se změnilo v poušť.
Přes ruiny kdysi velkých civilizací se valí písek.
Sprašová plošina, kolébka čínské civilizace,
je místem, kde se usedlé zemědělství poprvé vyvinulo.
Když jsem tam měl natočit počáteční studii,
ocitl jsem se sám na vrcholku hory,
díval jsem se kolem dokola a neviděl jsem žádnou vegetaci.
Bylo to tam z ekologického hlediska naprosto zničené.
Považovalo se to za to nejvíc zerodované místo na Zemi
a bylo plné strašně chudých lidí.
Takže jsem měl pocit,
že se s tímhle problémem budu potýkat do konce života.
V té době bylo těžké si představit,
že tu oblast dokážeme obnovit.
Takže od roku 1994 do roku 2009, 14 let,
na ploše 35 000 km čtverečních, což odpovídá zhruba rozloze Belgii…
pracovali ti nejlepší čínští vědci.
Pomáhali jim i cizí vědci ze Světové banky.
S pomocí satelitů vytvořili mapovací systém,
aby každé povodí mělo svou jedinečnou adresu.
Výsledky byly…
úžasné.
PŘES 36 000 KILOMETRŮ ČTVEREČNÍCH SE ZREGENEROVALO
Stovky miliónů lidí se dostalo z chudoby.
Setkali jsme se s lidmi, kteří byli negramotní,
a jejich děti teď chodí na nejlepší univerzity v zemi.
Lidé se vyvinuli v ráji.
Pokud obnovíme všechnu zničenou půdu na Zemi,
můžeme se do toho ráje vrátit.
Když začneme budovat ekonomiku, která je založená na obnově,
na regeneraci,
posuneme se tím směrem.
Pokud chceme zase vidět řeky, které udělají půdu opět úrodnou,
pokud chceme ve zdevastovaných oblastech zase vidět rozmanité formy života,
tímto způsobem budeme všichni nesmírně spokojení.
Takže pojďme každý den obnovit kousek ráje.
Není to tak těžké.
Když už se tedy nenecháme dál rozptylovat třpytivými cetkami
a začneme přemýšlet o tom, co je pro nás důležité,
tedy návrat biodiverzity do úplně zdevastované krajiny,
tímhle způsobem můžeme všichni dojít obrovskému uspokojení
a najít smysl života.
Jsme v tom všichni spolu.
Každý náš čin má vliv na každý další čin,
jako když rozvíříte vodní hladinu.
Takže jaké rozhodnutí učiníte,
abyste pozitivně ovlivnili tuhle krásnou planetu?
Aby vaše pravnoučata o sedm generací později
mohla obejmout starou sekvoj
a plavat v čisté vodě,
aby u toho plavání mohla otevřít i pusu a napít se.
A co můžeme udělat dnes,
aby pak naše děti prosperovaly
v hojnosti, kterou jsme jim díky našemu rozhodnutí zanechali?
Pojedu sto mil, i tisíc mil, když to bude nutné,
abych zachránil jednu farmu, abych otevřel srdce jednomu člověku.
Stačí přesvědčit jednoho člověka.
Ten pak třeba přesvědčí někoho dalšího. Otevře další srdce.
To se stalo nám. My jsme se tomu otevřeli
a změnil se nám život.
Ne, není to o náboženství a není to ani o politice.
Je to o lásce.
Když máte něco nebo někoho rádi,
chcete mu porozumět, starat se o něj a chránit ho,
aby se mu nic nestalo.
A přesně o to usilujeme.
Platí to i o těch symbiotických houbách a červech
a bakteriích.
Když se o ně budeme starat, oplatí nám to.
Ať už jsou to ty nejmenší mikroby, nebo ta největší zvířata,
naše modrá planeta je plná života.
Po miliony let se uzdravovala a udržovala v rovnováze sama.
Dnes ale náš druh čelí té největší zkoušce.
Náš úkol je prostý.
Musíme využít regenerační schopnost Země samé.
Uzavřeme dohodu.
Já to nevzdám…
a vy byste taky neměli.
DEJTE MÁMĚ ROSTLINY
PŮDA NÁS ZACHRÁNÍ
VAŽTE SI SVÉ MÁMY
REGENERATIVNÍ JÍDLO
ŘEŠENÍ MÁME POD NOHAMA
ŽÍŽALY = KAMARÁDKY
SÁZEJTE STROMY
NEPLÝTVEJTE JÍDLEM
AŤ JE ZEMĚ ZASE SKVĚLÁ
DRŽÍM S NÍ
HLASUJTE PRO PŮDU
BIODIVERZITA
OMEZTE PLÝTVÁNÍ JÍDLEM KOMPOST
PŮDA NÁS ZACHRÁNÍ
SPOLEČNĚ ZEMI REGENERUJEME
PŘIPOJTE SE KE GLOBÁLNÍMU HNUTÍ,
ABYCHOM UZDRAVILI NAŠI PŮDU A NAŠE KLIMA
NAJDI SVOU CESTU NA
KISSTHEGROUNDMOVIE.COM
Co je oxid uhličitý?
Je to…
pochází z…
Záludná otázka. Teď jsi mě zaskočila.
Tak to je asi uhlík a dva atomy… dvě molekuly…
něčeho.
Něco špatného?
Je to jed, který vdechuješ, a zabije tě.
Co děláte vy, abyste nějak pomohli vyřešit problém se změnou klimatu?
No, dělám, co můžu. Používám třeba kovové brčko.
- Papírová brčka. - Ne z plastu.
- Papírová versus plastová. - Recyklovaná brčka.
Tady mě to pokaždé nabije energií.
Pokud jsou naší jedinou naději papírová brčka a recyklace,
jsme v pěkném maléru.
Změnu klimatu můžeme úplně zvrátit. Tak, že budeme věci dělat líp.
Nesmíme jen spravit, co bylo špatně.
Umíte si to představit? Abychom nedegenerovali, ale regenerovali.
To zní skvěle.
Chci regenerovat.
Překlad titulků: Veronika Kursová