Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Planeten Jorden.
Her bor et voksende antal homo sapiens og en masse andre skabninger.
Det er et godt sted at bo.
Men når det handler om vores planets fremtid...
En mørk advarsel om klimaforandringer.
Naturkatastrofer som orkaner og skovbrande...
Naturødelæggelse uden fortilfælde truer menneskeheden.
Den sjette masseødelæggelsesbegivenhed...
Så mange dårlige nyheder om vores planet.
Det er overvældende.
Frygten for, at vi nærmer os afgrunden,
lammer de fleste af os.
Sandheden er…
at jeg har givet op.
Og det har du sandsynligvis også.
Men er der en anden vej?
UDRYDDELSESLISTE
Dette er historien om en simpel løsning, en måde at helbrede planeten på
og holde vores art af listen over udryddelse.
MENNESKER
Faktisk er løsningen, jeg taler om, lige under vores fødder,
og…
den er gammel som jord.
Vi kalder det jord, muld
eller jordbund.
Med dens store omfang
og evne til at binde enorme mængder drivhusgasser
kan den blive det,
som afbalancerer vores klima,
genopfylder ferskvandsforsyninger,
og fodrer verden.
Derfor er der mennesker, som kæmper for at redde jorden
i håbet om, at jorden måske...
kan redde os.
Jeg er bevaringsagronom.
Jeg har været i alle stater
fra Alaska til Puerto Rico og Hawaii.
Folk har bedt mig om at tale
i Europa og Australien.
Jeg har bare ikke haft tid.
Hvis vi får styr på jorden, løses mange problemer.
BEVARINGSRUNDVISNING
Sund jord fører til en sund plante.
Sund plante, sundt dyr, sundt menneske, sundt vand,
sundt klima.
Det er det, vi skal i dag.
Lære, hvordan jord fungerer,
og lære at dyrke som naturen.
Jeg har lært, at min opgave er at plante et frø.
Og jo mere man dyrker som naturen og reducerer input,
desto flere penge kan man tjene.
Det er mit kald.
Så enkelt er det.
Det er måske en…
Jeg har boet i fire-fem stater.
Det samme problem findes overalt.
Omfattende erosion.
Erosion sker, når jord bliver tør.
Hurtig erosion begyndte for længe siden, da mennesker udviklede ploven.
Formålet var at vende jorden for at så frø.
I bronzealderen blev store områder ved byer
pløjet for at plante korn.
Men da jorden eroderede, blev de store imperier
forvandlet til støv.
Men vi behøver ikke gå tusindvis af år tilbage
for at se faren ved erosion.
I 1930'erne oplevede Amerika
historiens største menneskeskabte miljøkatastrofe.
Den blev kaldt...
Støvstormen.
Den opstod, fordi landmænd bearbejdede den frugtbare jord i Midtvesten,
så den var helt bar.
I slutningen af 1934
var omkring 810.000 km2 marker blevet permanent skadet.
På en kampagne-togtur
så præsident Franklin D. Roosevelt
ødelæggelsen af Amerikas jord med egne øjne.
Som løsning
skabte han the Soil Conservation Service for at redde landets jord.
Det, jeg har set...
bekræfter det...
som jeg har troet på i lang tid...
At vi vinder kampen mod problemet.
Det handler om at finde på en plan om at samarbejde med naturen
i stedet for at gøre det, som vi har gjort tidligere,
at modarbejde naturen.
Jord bliver stadig pløjet og bearbejdet,
men Franklin D. Roosevelts Soil Conservation Service findes også.
Den blev gjort til en del af landbrugsministeriet
og hedder nu Natural Resources Conservation Service,
NRCS.
Vandet skal strømme gennem en levende plante.
I dag forsøger NRC-repræsentanter som Ray
at lære landmænd at bearbejde mindre...
Mikrober lever derinde, og det kaldes en porøs sfære.
...og reducere sprøjtning
med industrikemikalier, som skader jorden.
Bearbejdning er
det mest påtrængende, vi gør i landbruget.
Det er ikke vores ven.
Budskabet er simpelt.
Men at sprede budskabet
er svært.
Problemet er socialt.
Det er et uddannelsesproblem.
Og før vi løser det, kan vi ikke løse de økologiske problemer.
Jeg har været hos NRCS i 31 år.
Det var utroligt, da jeg underviste i hele landet.
Jeg tænkte, "Wow, producenterne ved ikke, hvordan jorden fungerer.
De forstår ikke principperne."
Alt drives af kulstof.
Vi er bygget af kulstof. Jordmikrober styres af kulstof.
Kulstof er motoren.
Det driver systemet.
Men når vi taler om kulstofs rolle i verden,
hersker der lidt forvirring.
For at være specifik: Kuldioxid er en gas.
Vi udånder den,
og planter indånder den.
Vi laver også kuldioxid ved at brænde fossile brændstoffer.
Men kulstof er ikke dårligt.
Det er faktisk grundlaget for alt liv på Jorden.
Der er en tendens til at gå i krig med kulstof.
Kulstof er skurken.
Og det er en tabt mulighed.
Kulstof er hjælperen.
Vi er kulstof.
Jeg er 16 procent kulstof, og det kommer fra at spise planter
og ting, som spiser planter.
Planter bruger sollys som energi.
De trækker kuldioxid ud af atmosfæren og forvandler det til kulstofbrændstof,
og sådan vokser de.
KULDIOXID, ILT, KULSTOF
Men 40 procent af kulstofbrændstoffet sendes ned til deres rødder.
De lækker det på en strategisk måde til mikroorganismer i jorden.
Planter fodrer mikroorganismerne,
og mikroorganismer giver planter mineralnæringsstoffer.
Og i den proces
laver mikroorganismerne en kulstof-lim af kulstofbrændstoffet,
og de lever i jorden.
De laver små lommer i jorden for at styre strømmen af luft og vand.
Og det er en af måderne, hvorpå kulstof fikseres i jorden.
Med andre ord: Jord har en unik evne
til at suge kuldioxid ud af atmosfæren.
Det er stort.
Og endnu mere utroligt:
Jorden indeholder faktisk et helt univers af liv.
Jeg er uddannet i jordvidenskab, men vidste det ikke.
Jeg vidste ikke, hvordan jorden fungerer.
Den er levende.
Hver håndfuld sund jord indeholder
flere organismer end mennesker, som har levet på jorden.
Og organismerne bearbejder organisk materiale i jorden
og giver næringsstofferne en form, som planten har brug for.
Når man sammenligner jordens mikrobielle mangfoldighed
med den mikrobielle mangfoldighed, vi nu ser i menneskeorganismen,
er der flere bakterieceller i kroppen, end der er menneskeceller.
Ja, vi er omkring 1 procent menneske og 99 procent mikrober.
Det er sandheden.
Når vi spiser mad,
tygger og nedbryder vi madmateriale
til små stykker, som bliver spist af bakterier i maven.
Når du spiser grønkål... Lad os sige det.
Når du spiser grønkål, så får kroppen ikke grønkål.
Bakterierne spiser grønkålen.
Og du lever af det, bakterierne bearbejdede og udskilte,
da grønkålen blev indtaget.
Sundhed handler om at spise jord.
Med det mener jeg, at vi skal spise
det i jorden, som overføres til planter,
vi spiser for at være sunde.
Min mand lever af at være atlet,
så han vil give sin krop
de bedst mulige næringsstoffer, så han kan præstere.
Jeg smadrer min krop i løbet af sæsonen,
så jeg vil ikke give den en masse mad,
som den ikke kan fordøje ordentligt,
og som ikke er den ernæring, jeg har brug for
for at reparere og regenerere min krop, som den skal være.
Og jordens kvalitet er vigtig,
for den er begyndelsen på madens kvalitet.
Madens kvalitet
giver sundhed.
Det starter med Moder Jord.
Vores helbred er forbundet med planetens helbred.
Hvis vi vælger sund mad,
bliver det gengældt.
Vi får det ikke kun bedre, men vi og Jorden er sundere.
At tage os af mikroberne i jorden er afgørende for menneskers helbred.
Men at sprøjte jorden med giftige kemikalier
gør noget andet.
Al vores jord i kemiske, konventionelle landbrug
indeholder næsten ingen mikroorganismer.
Når vi sprøjter med giftige kemikalier,
dræber vi mikroberne, som skal holde os sunde
og trække kulstof ud af atmosfæren.
Jo mere bearbejdning, desto svagere bliver jorden,
og så føler landmænd sig fristet til at sprøjte den.
Det er den onde cirkel
i industrielle landbrug.
Og den cirkel opstod som et resultat af en krig.
Det industrielle landbrug
startede med en tysk forsker ved navn Fritz Haber.
Haber opfandt en proces til fremstilling af syntetisk kvælstofgødning,
som øgede fødevareproduktionen.
Hans andet gennembrud
var skabelsen af giftstoffer kendt som pesticider.
Haber brugte sine pesticider som de første kemiske våben i historien.
Så udviklede han giften, som blev brugt i gaskamre under Holocaust.
Da krigen sluttede, tog kemikaliefirmaer
Habers gift med tilbage til USA
og solgte hans giftige kemikalier som pesticider til amerikanske landbrug.
Dow ville demonstrere effektiviteten af de kemiske dræbere
på landsplan.
Da krigen sluttede,
blev al den energi, som blev brugt i kampen mod fjender i verden,
brugt i kampen mod fjender på gårde.
Pludselig var kemisk gødning, nitrogen, til rådighed,
og landmænd kunne smide den på marken.
Selvom de ikke passede jorden,
kunne de få gode afgrøder et stykke tid.
Disse krigsopfindelser
skabte det stærkeste industrielle fødevareproduktionssystem,
verden nogensinde havde set.
Vi skabte en infrastruktur omkring enkeltindustrier,
og kvæg og afgrøder blev adskilt.
Vi fandt folk, som var dygtige til at opdrætte kvæg,
og folk, som var gode til afgrøder,
og opdelte dem i to lejre.
KVÆG - AFGRØDER
Sådan indledtes det store filosofiske skift
i tilgangen til landbrug.
I stedet for at forstå
og ære naturlige processer,
kunne vi smide kemikalier. Vi smed flere og flere af dem.
Det blev mere og mere.
Det kræver mere nitrogen nu at dyrke en skæppe korn,
end det gjorde i 1960.
Vores kemiske gødning maskerer problemet med nedbrudt jord.
Moderne landbrug er ikke designet
til forbedring af jorden.
I dag bliver afgrøder genetisk forandret
for at modstå sprøjtning af giftige pesticider.
Et eksempel: Den mest almindelige
afgrøde i USA, majs,
sprøjtes næsten udelukkende med glyfosat,
et kemikalie, som mistænkes for at give kræft og sprøjtes så meget,
at det har bevæget sig
ud i vores drikkevand.
Disse kemikalier,
som blev betragtet som farlige i starten,
bruges nu i mængder, som havde været helt ufattelige
for 20 år siden.
Hvert år, for hver amerikaner, som lever nu,
sprøjtes 1,36 kilo giftige kemikalier på fødevarer,
som dyrkes på vores gårde.
1,36 KILO PER PERSON
Det ender i jorden, vandet
og vores kroppe.
Det er ikke kun i maden, vi spiser.
Det er overalt.
GIFTIG TRUSSEL?
De fleste af landbrugsindustriens pesticider og herbicider
overføres direkte
gennem modermælk til babyer.
Over 200 faglige undersøgelser
forbinder sprøjtning af giftige kemikalier
med lidelser som ADD hos børn,
børnekræft og fødselsdefekter.
Derfor er juryer begyndt at give milliarder af dollars til folk,
som har fået kræft efter at have brugt glyfosat.
Vi ved for eksempel, at glyfosat, som også kaldes Roundup,
påvirker tarmens mikrobiom
og kan føre til forstyrrelser, som kan forårsage sygdomme,
blandt andet kræft.
Kemikalierne gør os syge,
fordi ligesom giftige kemikalier dræber mikrober i jorden,
så dræber de også mikrober i vores kroppe.
Jeg siger til folk,
at kroppen kan klare akut stress,
men ikke kronisk stress.
Sådan er jordøkosystemet også.
Når man sprøjter fungicider, herbicider
og insekticider og bearbejder jorden...
Kronisk stress.
...så fungerer den ikke.
Siden kemisk landbrug blev udbredt i hele verden i 1970'erne,
har vi mistet en tredjedel af muldlaget.
Men industrielt landbrug skader ikke bare vores jord.
Det påvirker også noget meget større.
En kæmpestor...
kraftig...
tsunami
og storm er på vej mod os.
Men fossile brændstoffer, kul og gas,
er slet ikke det eneste, som forårsager klimaforandringer.
Vand og kulstofs skæbne
er bundet til jordens organiske materiale.
Når vi skader jorden, udløses kulstof.
Kulstof ender i atmosfæren igen.
Sund jord absorberer vand og kuldioxid.
Men når vi ødelægger jorden, frigiver den vand og kuldioxid.
Det udtørrer jorden
og forvandler den til støv.
Processen kaldes ørkendannelse.
Vores håndtering af det
kan afgøre skæbnen for mere end vores klima.
Ørkendannelse er et fint ord for jord, som forvandles til ørken,
og det sker kun, når vi skaber for meget bar jord.
Jord, planter og klimaet er forbundet.
Er der ingen levende plante,
sker der mere fordampning.
Vi vil have transpiration,
hvor fugten går gennem planten.
Når den gør det,
øger det luftfugtigheden,
og øget luftfugtighed giver mere regn.
60 procent af nedbør kommer fra havet.
Men mange ved ikke, at 40 procent kommer fra små vandcyklusser,
hvor vores regn kommer inde fra landet.
TRANSPIRATION FRA PLANTER OG TRÆER
Der foregår det, at vi forstyrrede vandcyklusserne.
Nu stiger for meget varme op af den bare jord.
Der opstår store hvirvler af varm luft.
I stedet for at tiltrække regnen skubber den skyerne væk.
Tag en kvadratmeter jord og gør den bar,
så lover jeg, at det er meget koldere ved daggry
og meget varmere ved middagstid
end det samme stykke jord, hvis det var dækket med planter.
Man har ændret mikroklimaet.
Når man gør det...
med over halvdelen af verdens jord,
så ændrer man makroklimaet.
Ørkendannelse af vores jord er
en presserende trussel mod vores klima og vores arter.
Men jeg har en helt simpel besked til jer.
To tredjedele af verden er ved at blive til ørken.
Når jord bliver til støv i hele verden,
bliver 40 millioner mennesker presset væk fra deres jord hvert år.
Det anslås, at i 2050 vil en milliard mennesker være
på flugt fra ørkendannelse.
Over 20 civilisationer
i alle verdens regioner er
faldet på grund af landbrugets ødelæggelse af miljøet.
Deres samfund kunne ikke klare
det forværrede miljø og den stigende befolkning.
Det er det, vi gør globalt i dag.
Fattig jord skaber fattige mennesker...
og dermed socialt sammenbrud.
Fattig jord giver mere oversvømmelse og tørke
og massevandring over grænser og ind i byerne.
Og det fører til ideelle rekrutteringsbetingelser.
Det, vi...
ved lige nu, er, at vores fødevareproduktion
undergraver...
den økologi, vi er afhængige af.
Så den langsigtede prognose for vores overlevelse på denne planet,
hvis vi fortsætter sådan,
er meget, meget dårlig.
Ifølge FN
vil verdens resterende muldjord være væk inden for 60 år.
Med andre ord,
medmindre vi redder jorden,
så har vi 60 høster tilbage.
Det globale problem virker uovervindeligt.
Men i alle kampe, som virker umulige at vinde,
er der folk, som nægter at give op.
Lad mig se.
Vi tager den og et par demoer.
Vi er heldige at have Ray Archuleta på besøg.
Ray, som I kan se, er berømt.
Han har sit eget realityshow.
Og så giver jeg ordet til Ray.
-Tak, fordi du kom. -Tak.
Her er en supercomputer-model fra NASA.
Vi er bekymrede over det røde og lilla, som er CO₂.
Læg mærke til datoerne.
Det er februar.
Marts.
Hvad gør vi i marts og april?
Hvad gør vi i moderne landbrug i april?
Vi bearbejder.
Vi bearbejder jorden.
Og se de kæmpestore søjler af CO₂.
Se datoerne.
Maj.
Nu...
skal vi se, hvad der sker i juni.
Se, hvordan farverne ændrer sig.
Mine damer og herrer, hvad sker der i juni?
Kan I se, hvor kraftfulde levende planter er?
Forestil jer, hvis kvægmarkerne
og afgrødemarkerne var dækket.
En dækket planet er en sund planet.
Vi kan løse mange af vores klimaproblemer,
hvis vi fører CO₂ ned i en levende plante
og ned i jorden, hvor den hører til.
Landbrug er den største måde, mennesker påvirker vores landskab på.
Gennem landbrug har vi udløst,
i løbet af århundreder og årtusinder, kulstof,
som nu er i atmosfæren
og er en del af den store mængde kuldioxid.
Mange mennesker deltager i diskussionen om sund jord,
fordi det kan føre kulstof ned i jorden igen.
Han er miljøforkæmper og redaktør på Drawdown,
den mest omfattende plan for at vende global opvarmning.
Tag godt imod Paul Hawken.
Hvorfor er din plan anderledes og mest omfattende?
Den er anderledes, fordi det er den første.
Wow.
Man opnår ikke nedgang uden biobinding.
Biobinding er
at bruge planter, træer, stauder
og teknikker til græsning og landbrug
til at fange kulstof og opbevare det i jorden
og beholde det i årtier og måske århundreder.
Vi kortlagde og målte
de 100 mest effektive løsninger på global opvarmning.
Løsninger, vi har til rådighed.
Vi ved hvordan. Der er skalering.
Hvis vi skalerer på en stringent, men fornuftig måde i 30 år,
kan vi vende global opvarmning.
NEDGANG
Når man taler med folk om den fantastiske teknologi,
der har eksisteret i millioner af år,
som suger kulstof ud af atmosfæren
og gemmer det sikkert i jorden,
og at det kaldes planter, som arbejder med jordens mikroorganismer,
er det for simpelt.
At føre atmosfærisk kulstof ned i vores jord er måske en simpel idé,
men at gøre det på en global skala kræver
politik.
Og når det handler om politik for klimaforandringer,
så lad os bare sige…
at der er meget varm luft.
GODDAG! FRANKRIG
I 2015 afholdt FN et klimatopmøde i Paris.
Det hed COP 21.
40.000 delegerede fra 196 lande i hele verden
mødtes for at aftale,
hvordan vi løser klimaforandringer.
Der var præsentationer og møder
og taler og taler
og taler.
Jeg hedder Bunkin.
Tryk venligst på min skærm.
Og der var et forslag, som gav ægte håb,
og det blev præsenteret af denne mand.
FRANKRIGS LANDBRUGSMINISTER
Jeg kommer fra en landsby i regionen "La Sarthe".
En lille landsby med 256 indbyggere,
som arbejdede med landbrug.
Der var mange bønder.
Så jeg blev interesseret i landbrug som barn.
FRANSK MINISTERIUM FOR LANDBRUG OG SKOVBRUG
Frankrig har Europas største landbrugsvidenskabelige institution.
Den hedder INRA, og her er jord blevet studeret i 100 år.
INRA-FORSKERHOLD LANDBRUGSMINISTERIET
INRA har udviklet programmet "4 for 1000 Initiative."
Målet er at øge kulstofindholdet i verdens jord
med 0,4 procent årligt.
Det vil binde den samme mængde kulstof,
som mennesker udleder hvert år.
Jordmiljøet kan rumme mere kulstof
end atmosfæren og planterne, som lever på jordens overflade.
Vi har en utrolig evne til at opbevare det kulstof i jorden
på relativt kort tid.
Det primære landbrugsredskab er jord.
Det er ikke traktoren, mejetærskeren
eller satellitten.
Det er jord.
Det handler om...
hvad der sker efter COP 21 i Paris.
Vi skal gøre alle her opmærksomme på, hvilken rolle jord spiller,
og folk skal fylde jorden med kulstof,
og derefter
skal vi alle arbejde for at nå målene.
På et sidemøde til COP 21
præsenterede Le Foll, Frankrigs landbrugsminister,
en idé, som måske vil forandre verden.
Mine damer, herrer, kære kolleger,
med alle vores marker og jorden i skovene
har vi et stort potentiale.
At vi kan finde en reel løsning
på problemet med klimaforandringer,
en løsning, som svarer til mængden
af kulstof, mennesker udleder årligt, er kæmpestort.
Fire dele per tusind er den kapacitet, vi alle har sammen
for at få det til at lykkes.
Tak.
Til "4 for 1000"-arrangementet
skrev mange lande under på Stéphane Le Folls løfte om
at trække kulstof ned i deres jord.
30 lande fra hele verden
skrev under på det, som i mine øjne
bliver en af de mest betydningsfulde ændringer af landbruget.
For at opnå "4 for 1000"
skal vi ændre vores landbrugsmetode.
Og landbrug på en måde, som binder kulstof,
kræver en radikal reduktion af giftige pesticider,
GMO'er og syntetiske kemikalier.
De tre største bidragydere af kuldioxid
og de tre største landbrugsproducenter var ikke til stede.
Indien, USA og Kina kom ikke.
Er du frustreret over, at USA ikke skrev under på aftalen?
Ja, det er frustrerende.
For det er første gang, at et helt land, Frankrig...
Ja, et mindre land end USA, men et stort landbrugsland.
...har foreslået et globalt og politisk initiativ,
som forbinder kampen mod global opvarmning
med en ændring af landbruget.
Men USA er der ikke endnu.
Og efter alt det, meddelte USA,
at de meldte sig ud af Paris-aftalen.
Hvis det skal lykkes os at afbalancere vores klima,
skal vi skifte til vedvarende energi.
Men intet af det ændrer
den enorme mængde kulstof, vi allerede har sendt ud i atmosfæren.
Siden 1750, da den industrielle revolution begyndte,
har vi pumpet omkring 1.000 milliarder ton,
også kaldet gigaton,
kuldioxid ud i atmosfæren.
Det kaldes vores arvemængde af kulstof.
ARVEMÆNGDE 1.000 GIGATON
Og selv hvis vi stopper al udledning af drivhusgas i dag,
så vil arvemængden stadig være der.
Den arvemængde af kuldioxid
vil stadig opvarme atmosfæren om flere årtier eller århundreder.
Så hvis vi kun taler om at reducere udledning,
så er det ikke nok.
Hvis elbiler og solceller ikke er nok,
hvad er så løsningen?
Det eneste mål, som giver mening for menneskeheden,
er nedgang,
en årlig reduktion af kulstof i den øvre atmosfære.
Alt andet er klimakaos.
Hvis vi vil opnå nedgang,
så skal vi takke Jorden
og begynde at dyrke planter og træer
på en helt anden måde.
Når man har opnået nedgang, sker der nedkøling inden for 20 år.
Nedkølingen begynder.
Så...
nu har vi en horisont, hvor folk på 20-30 år
kan sige, "I min livstid
kan vi opnå det."
Med andre ord, selve den praksis, som helbreder vores jord,
vil også helbrede vores klima.
For at stabilisere Jordens klima
kan vi bruge de mest kraftfulde teknikker, som fanger kulstof...
planters fotosyntese og mikroorganismer i jorden.
Og den ene type landbrug
som gør det bedst og trækker mest kulstof ned,
er baseret på konceptet...
regenerering,
hvilket betyder, at vi kan reparere skaderne
og gøre det godt igen.
Vi sidder i en madskov.
Det er skovlandbrug.
Det er landbrug gennem træer.
Trædiversificering.
Der er et avocadotræ,
banantræ,
figentræ,
kaffetræer.
Vi gik fra at have mange hass-avocadoer
til at have 40 forskellige slags frugter.
Med variation
kan vi høste hver måned.
Hvis du vil gøre noget, som kan påvirke Moder Jord,
så plant et træ.
Det kræver ikke mange hektar at plante en madskov.
18 kvadratmeter er nok.
Man kan kigge ud og tænke,
"Hvad køber jeg i supermarkedet,
som jeg ikke behøver vente på,
hvis jeg dyrker det i min egen have?"
Regenerative landbrug dyrker mere mad per hektar.
Det er skalerbart for hele vores landbrugssystem.
Og...
det bliver allerede gjort nu.
I dag.
Jeg er rancher.
Jeg foretrækker at blive betragtet som rancher.
En landmand dyrker afgrøder.
En rancher opdrætter dyr.
Jeg vil betragtes som en rancher, fordi...
jeg elsker levende ting og at deltage i levende økosystemer.
Det er det, jeg arbejder med. Et levende økosystem.
Vi købte gården i 1991.
De første to år havde jeg et traditionelt landbrug.
Kraftig jordbearbejdning.
Syntetisk gødning.
I 1995, dagen før jeg skulle høste,
mistede jeg det hele i et haglvejr.
Så vi havde intet.
Ingen indtægt fra afgrøder.
Det var svært, for vi havde ingen forsikring.
I 1996 mistede vi igen alle afgrøder i et haglvejr.
Så kom 1997...
BED FOR REGN!
...og alt tørrede ud. Ingen høstede.
Der var tørke i området.
I 1998 mistede vi 80 procent i et haglvejr.
Så vi havde fire år uden indkomst.
Naboerne væddede og ventede på min jord.
Det blev utrolig svært økonomisk,
og banken ville ikke låne mig penge til produkter.
Det var det bedste, der kunne ske.
Jeg gav ikke op.
Jeg måtte fokusere.
Hvordan kunne jeg få gården og ranchen
til at producere afgrøder uden alle produkterne?
Så jeg begyndte at studere jordøkosystemer.
Jeg læste Thomas Jeffersons journaler.
Jeg ville finde ud af, hvordan de gjorde det,
før man brugte alt det syntetiske.
Vi har talt for nul-bearbejdning i mange år.
Det betyder,
at man intet gør ved jorden.
Man planter bare i den.
Denne maskine bearbejder ikke.
De findes i hele verden.
Den hjælper med at øge muldlaget.
Bearbejdningsmaskiner ødelægger jorden.
Her er hjulet.
Det holder resterne, så skiven her kan skære
og lave en lille spalte.
Frøet bevæger sig ned med en bestemt hastighed per hektar.
Den drejer rundt
og flytter en smule jord hen over frøet.
Vi holder det hele på overfladen
for at beskytte mod vind- og vanderosion.
Så vi kan dyrke afgrøder med mindre fugt med sådan et system.
Når regnen lander her, løber den lige ned i jorden.
Når regn falder på bar jord, strømmer den væk
og fordamper hurtigt.
Jord, som ikke er bearbejdet, opbevarer mere vand,
så mikrovæksten øges.
Det fører til mere plantevækst og endda mere regn i lokalområdet.
Det er regenereringscyklussen.
Gabe Browns jord trækker også mere kulstof ud af atmosfæren.
For hver procentdel stigning i organisk materiale
trækker en halv hektar ti flere ton kulstof ned.
Det er stort.
Vi skal bearbejde mindre.
Vi skal dyrke dækafgrøder.
Der skal være levende rødder.
Vi kan ikke have perioder, hvor intet vokser.
Vi skal bruge principperne til at genoprette vandcyklussen.
Og vi kan løse det.
Jeg kører jer med ud til en mark,
hvor der er mange arter dækafgrøder.
Formålet med dækafgrøder
er at forbedre jordens levetid og funktion.
Se sådan her på det: Hvis jeg kun havde en art,
så ville jordbiologien kun få en slags rødder.
Jeg dyrker 19 arter her.
Vi accelererer biologisk tid.
Vi fodrer jordbiologien
med det, som ville tage en konventionel landmand i 19 år.
Jeg gør det på et år.
Folk spørger måske, "Hvordan tjener du penge på det?"
Vores kvæg græsser her om vinteren
og fremskynder processen med at regenerere jorden.
Dyr, som æder levende planter, er en del af kulstofcyklussen.
Her på de nordlige sletter formes jorden,
når flokke af bisoner og kronhjorte
bliver drevet af rovdyr,
græsser i landskabet og tramper kulstof og planter
ned på jordoverfladen.
De kommer ikke tilbage i et år.
Så jorden kommer sig helt.
Det er ikke så længe siden,
at over 60 millioner bøfler strejfede rundt på kontinentet.
MIGRATIONSTERRITORIUM FOR BISONER
I et forsøg på at sulte de indfødte
dræbte militæret og jernbanerne de fleste af bøflerne.
Da udslettelsen var slut, var der kun få tusind
af de majestætiske dyr tilbage.
Hvor bøfler engang strejfede, vokser det industrielle landbrug nu.
Mange hundrede millioner afgrøder
kun for at fodre dyr.
Og dyrene er samlet i folde.
Og foldene producerer en enorm mængde drivhusgasser.
Foldene udleder en positiv mængde drivhusgas.
Ved græsning viser dataene, at vi faktisk opnår
at binde drivhusgas.
Så i den ene situation er der udledning,
og i den anden situation er der binding.
Problemet er ikke dyret.
Problemet er, hvor dyrene er.
Køer kan være gode.
Det er et af de mest kontroversielle udsagn...
om menneskeheden lige nu.
At bruge køer og lade dem strejfe og græsse på marker
kan bogstavelig talt genoplive nok jord
til at skabe en stor nedgang.
Jeg er fra Sydøst-Louisiana
og voksede op i et sårbart økosystem.
Bevarelse var altid en meget alvorlig del af mit liv.
Jeg anede ikke, at der foregik ørkendannelse.
HILSNER FRA ZIMBABWE
Jeg fløj til Zimbabwe for at møde Allen Savory,
så han kunne vise os forskellen på ørkendannelse
og regenerering.
Jorden bliver holistisk passet med planlagt græsning med køer,
verdens mest kritiserede dyr.
Vi er i Afrika og kører over en mark...
som Allan Savory has passet på en holistisk måde i ni år,
og det er et paradis.
Det kalder jeg højt græs.
At bruge kvæg
til at vende ørkendannelse er skalerbart
til omkring to tredjedele af verdens jord,
og det er intet andet.
Og det kan gøres med ekstremt lave omkostninger.
Her er vi.
Sådan bør det være.
Du har arbejdet på jorden i otte-ni år.
Den var blevet omdannet til ørken,
og ved brug af planteædere med hove
har du bogstavelig talt forvandlet det, som vi har set,
-til dette. -Ja.
Hvordan helvede får man det til at ske?
Dyrenes afføring, urin og hove
får græsset til at vokse.
Dyrene er aldrig på over en hektar jord,
to og en halv acre,
-og aldrig over tre dage. -Ja.
Og de kommer ikke tilbage på marken
i seks til ni måneder.
-Wow. -Så ingen plante kan blive overgræsset.
Du kan komme enhver dag på året
hvor som helst i området, og du ser ingen dyr,
for de er på under en hektar.
Medmindre vi tager dig med, aner du intet.
I kampen mod klimaforandringer
forstår mange mennesker ikke, at dette...
-hjælper. -Ja.
Det her...
-binder kulstof. -Ja.
Det tager det, vi desperat forsøger at få ud af luften,
holder på det
og laver ilt.
Ja, hvis vi kan producere gode græsmarker,
kan vi trække enorme mængder kulstof tilbage i jorden.
To tredjedele af verden er græsmarker og savanner,
hvor der er for lidt nedbør
til at opretholde en baldakin, som dækker jorden.
Så græs er det, der skal stabilisere jorden.
Man ser på det og indser, at verden bør se sådan ud.
Afrika bør se sådan ud.
Syd- og Mellemamerika bør se sådan ud.
Texas bør se sådan ud.
Det er sådan, vi vinder.
Vi kan forvandle Jorden
til det paradis, den engang var
gennem regenerering.
Når de bruges klogt,
kan planteædere trække kulstof ned og vende ørkendannelse.
Men det fungerer ikke kun for Afrika.
Det fungerer overalt i verden.
OPLEV CALIFORNIEN
Lange bukser i dag, ikke? Skal I ride?
Ja.
Okay.
Jeg voksede op i et landdistrikt i Washington,
adopteret af en Lakota-ældre.
Vi var ude i naturen hver dag.
Jeg fandt permakultur, og det fik en stor indflydelse på mit liv.
Jeg kunne se, at vi kan have permanent landbrug,
et landbrug,
som ikke kun fodrer planeten,
men også fodrer folk på en måde, som regenererer
og ikke udtømmer ressourcerne.
Holistiske ranchere som Markegard planlægger nøje,
så deres køer binder kulstof og regenererer jorden.
Her er vores græsningsplan og kontrolkort.
Det viser os,
hvor kvæget skal være hvornår.
Hej!
Lad mig se.
Det er den 22. juli.
Så de var i G1,
og de flytter herhen.
Alle foldene
svarer til et kort, som jeg har her.
Det er alle de indhegninger, hvor kvæget er.
Det viser mig, hvor stor den er.
Jeg kan notere observationer og arter lige her på marken.
Vi har
over 32 km2 i Bay Area,
så vi er konstant på farten.
Jeg keder mig aldrig.
De kalder køer mobile mikrotanke,
for køer bruger mikrober i vommen
til at nedbryde fibre i mad.
Så når køer laver,
bliver dampende mikrober smidt på jorden,
og det er
stærkt for jorden.
Der er gået omkring tre måneder,
siden kvæget har været her på marken.
Hørte du knæklyden, da jeg rev det op?
Det var alle rodhårene, som knækkede.
Der er tusindvis af meter rodhår,
som er forbundet med alt det andet græs
og alle de andre arter
gennem deres rodhår og også gennem mycorrhizale svampe.
Kvæget kommer,
og de spiser toppen.
Der sker det, når græsset bliver bidt af,
at rødderne falder af.
Og hvad er roden lavet af?
Kulstof.
Vi tager kulstof fra atmosfæren via fotosyntese
ind i planten,
og så går det gennem planten
ned i rodsystemet,
kulstoffet falder ned og bliver til humus...
hvor det hører til.
Den form for landbrug, vi bruger,
skaber milliarder af liv...
i form af jordmikrober og nematoder
og fugle.
Alt det dyreliv trives i et landbrugssystem
i modsætning til en mark, som er bearbejdet og uden liv.
På de fleste bearbejdede marker vokser kun en ting...
Dyrefoder.
Majs, soja og hø.
Afgrøderne og foldene, som er afhængige af dem,
findes kun, fordi vi betaler for dem gennem skatter.
Jeg talte med en gruppe majs- og sojaproducenter i Missouri
sidste vinter.
En af dem sagde,
"Hvorfor skulle jeg plante andet end majs og bønner,
når jeg er garanteret overskud, før jeg dyrker det?"
USA's landbrugsministerium bruger noget, som kaldes varekredit
til at garantere landmænd betaling for dyrkning af bestemte afgrøder.
I det nuværende system
støtter skatteyderne landmænd til at dyrke afgrøderne,
som bruges til foder af dyr i folde,
som udleder drivhusgasser.
Resultatet?
Vores jord forvandles til støv, og vores landmænd går fallit.
Og så spørger jeg dem, hvor meget de ville tjene,
hvis regeringen ikke støttede det.
De kender svaret.
De ville ikke tjene penge.
Jeg droppede det hele.
Jeg siger, at jeg ikke vil have hjælp.
Selv med genetisk forandrede frø, kemiske sprøjtemidler og støtte
tjener de fleste landmænd få dollars per hektar.
Men med 2.000 hektar
genererer Browns ranch over 100 dollars per halve hektar om året.
Hvis man bygger et sundt økosystem, bliver man modstandsdygtig.
Man fjerner risikoen.
Ja, jeg dyrker majs. Ikke sojabønner, men ærter.
Det smager godt.
Men jeg dyrker også hvede, byg, havre, hestebønner,
triticale, alfalfa, okse-, lamme- og svinekød,
honning, grøntsager og en masse andre produkter.
Jeg er ligeglad med prisen på majs og bønner,
for det er en lille del af min operation.
Jeg har bygget modstandskraft ind i økosystemet.
Det meste af den jord, som drives af landmænd,
er ejet af en anden end landmanden.
Vi tror på, at når landejere ser de langsigtede fordele
ved at dyrke sund jord,
så vil de blive opmuntret til at prioritere det.
Når en landmand begynder at dyrke sund jord
og ser de økonomiske fordele, så vender han ikke tilbage.
Ved at skifte til regenerativt landbrug
kan amerikanske landmænd øge deres overskud
med over 100 milliarder dollars om året
og næsten eliminere deres støtte.
Vi har et motto her.
Skriv under bag på checken, ikke foran.
Det er et godt motto. Flere penge ender i vores lomme.
Det føderale landbrugsprogram, vi har nu,
er det, som skader regenerativt landbrug mest.
For at få regeringen til at støtte overgangen til regenerering
skal folket føre an.
Og jeg tror, at der er ting, du kan gøre
for at redde vores jord...
i dag.
Alle gør det næsten hele dagen.
Madspild.
Ja, madspild er overalt. Alle gør det.
HILSNER FRA SAN FRANCISCO
Nej, ikke alle gør det.
SOLRIGE CALIFORNIEN
Der er kontinenter og andre store regioner,
som bliver ramt dobbelt
af højere temperaturer og tørke.
Det dræber jorden.
Det dræber liv.
En løsning på den udfordring er at samle madrester fra byer
som San Francisco
forvandle dem til kompost og køre den ud til lokale gårde.
Det hjælper dem med at holde på vandet, for kompost er en naturlig svamp.
Den ærgerlige virkelighed er,
at det meste affald bliver brændt eller sendt til en losseplads.
Vi bør følge naturen.
GENBRUG - AFFALD
Jeg var borgmester,
da vi indførte FN's verdensmiljødag i vores by.
Vi brugte en uge på at hylde miljøet og gøre opmærksom på det.
Og en af strategierne var
at mindske affald.
KOMPOST
San Franciscos indbyggere får bøder,
hvis de ikke lægger kompost i den grønne spand.
Vi belønner folk,
når de ikke bruger de sorte spande.
Er der intet i den, koster det intet.
Har man meget i den, så er det dyrt.
Så målet er at bruge den grønne og blå,
kompost og genbrug.
Man skal flytte osten for at flytte musen.
I San Francisco
opsamler vi 700 ton madrester og stiklinger hver dag.
KOMPOSTERINGSANLÆG
Klokken er fem om morgenen,
og vi laver kompost.
Det er den vigtigste slags affald,
fordi det indeholder næringsstoffer og kulstof.
Komposten ankommer,
madrester fra restauranter og folks hjem,
og bliver sorteret.
For 60 dage siden var det her æggeskaller, kyllingeben og grøntsagsskræller.
Og nu
er det fin, færdig kompost.
Jeg graver ind, og det er ret varmt herinde.
Det komposterer stadig meget aktivt.
Vi samler madrester
i den grønne spand.
Den ender på Recologys komposteringsanlæg.
Vi laver kompost, som bruges på gårde.
Der er en simpel løsning.
San Francisco blev den mest bæredygtige by
i USA i løbet af nogle få år,
og vores økonomi voksede.
Hvis San Francisco kan bevise et ideal,
så kan den succes gentages i andre byer, andre stater
og andre lande i verden.
SOLRIGE CALIFORNIEN
Kompost er naturlig nedbrydning af organisk stof i naturen.
Bladene falder i skoven,
og svampe og bakterier tager over og opbygger jord i rodzonen.
Kompost er et fællesskab.
Fra samfundet af mikrober, som nedbryder bunken,
til samfundet i Los Angeles,
som fysisk vender og sigter
og bidrager til bunken.
Jeg samler mad fra restauranter og dyreafføring.
Dyreafføring. Ved du hvorfor?
For at holde det fra lossepladser og bruge det til at lave god jord.
Derfor.
Hvordan tager vi affald og genbruger det?
For det er ikke affald.
Jeg hedder Pashon Murray.
Min skæbne var at være lidenskabelig omkring miljøet.
HILSNER FRA PORT-AU-PRINCE
Da vi tog til Haiti for at arbejde med kompost og sanitet,
sagde alle, at jeg var skør.
Det er jeg måske.
-Jeg er Steven. Ja. -Og du er...
-L---manden. -Jeg er L---kvinden.
Ja! Fedt.
-Vi er L---mændene her. -Ja.
Så skete jordskælvet på Haiti, som var så ødelæggende.
Vi ville alle sammen gøre noget.
Og Patricia løser problemer.
Da hun kom, sagde hun, "Okay, de har et sanitetsproblem."
Vandet under jorden blev forurenet.
2,5 milliarder mennesker i verden har ikke sanitet.
Det betyder, at folk kan blive syge.
Så vi træner folk over hele verden til at have komposttoiletter,
så de kan lære at opsamle deres eget affald for fællesskabet.
Den mest markante forandring var lugten.
Livet ved latrinerne var helt forandret.
Vi står foran kompostbunken.
Kan I lugte noget?
Nej.
En del af styrken i systemet er, at det er meget let at lære.
Man skal ikke bestille udstyr.
Folk kan lære at gøre det overalt.
Her er reservebeholderen.
Her er savsmuldet.
Jeg elsker termofil kompostering,
fordi det løser flere problemer med klimaforandringer.
Det beskytter vandressourcerne.
Patogenerne bliver fjernet,
og man får kompost.
Når det er færdigt, bliver det...
smuk jord.
Man kan tilpasse jorden og dyrke flere afgrøder.
Det eneste problem er,
at folk fokuserer på, at det er menneskeafføring.
Mennesker generelt har afføringsfobi.
Men de fleste ved ikke, at i hele USA
når man køber pottejord, er der biomasse i det,
og det kommer fra menneskeafføring.
Vi spiser mad.
Vi skider det ud.
Vi kan behandle det
og skabe jord, som er god for planterne,
og sådan går cirklen rundt og rundt.
Afføringen er en del af det.
Det er et fint toilet.
Jeg vil gerne prøve dit toilet. Undskyld mig.
Kompost er bare en af mange kulstof-opsamlingsløsninger.
Jo mere vi vælger regenerativ mad, desto mere vil landmændene dyrke.
Vi befinder os i et kritisk øjeblik i verdenshistorien.
Det kan blive muligt
at spise mad, som helbreder planeten.
Vi taler om det som regenerativ kost.
Jeg har været veganer i 20 år.
Jeg vil bevise i min egen verden, at man kan leve sundt og stærkt
med en plantebaseret kost.
Hvis man spiser kød, kan man få det fra gårde, som gør det rigtigt.
Hvis vi spiser kød,
skal vi spise kød, som kommer fra græsopdrættede,
græssende og humant aflivede dyr.
Det er det vigtigste valg, vi kan tage
for planetens fremtid.
Hvad spiser vi?
Hvilke landbrugssystemer støtter vi?
Regenererer eller degenererer vi?
Her er to af vores æggemobiler.
Cirka tre dage, efter kvæget bevæger sig forbi og græsser,
fører vi hønsene ind.
De er helt fri.
De kan gå til Californien, hvis de vil.
Vi tog hen til en lokal købmand
og købte 12 burfri,
helt naturlige, humant opdrættede æg.
Vi tager et og knuser det.
Og her er et fra vores høns på marken.
Vores til venstre er meget mørkere.
Og se så her.
Se, hvor let det går i stykker.
Det løber.
Og se så her.
Jeg kan prikke med fingeren flere gange, før den endelig går i stykker.
Se æggeblommens farve og forskellen.
Vores er ude på marken. De æder det, som de kan finde.
Dem her, selv om de er burfri, er uden tvivl i en indhegning,
og de bliver fodret med korn.
Vores indeholder mere næring sammenlignet med dem.
Og det, man mærker her,
er næringsstofferne og kompleksiteten i det regenerative landbrug.
Det er vigtigt at spise en regenerativ kost,
men vi skal også arbejde med dem, som dyrker vores mad.
Lige nu vurderer vi,
at under fem procent af gårde drives ud fra jordsundhed.
Naturbeskyttelsen samarbejder med foreningen for majsavlere
i et Sund jord-partnerskab.
Målet er at få 50 procent af gårde i USA til at blive drevet ud fra jordsundhed
i 2025.
Idéen om jordsundhedsakademiet opstod for fem år siden,
da Ray kom ud til min ranch, og vi mødtes.
Vi vidste ikke,
hvad der ville ske med planen om at fremdrive regenerering.
Det er endelig blevet til noget.
-Ray Archuleta. -Jesse.
Hej, Jesse. Godt at se dig.
Lad mig starte med mig selv. Jeg hedder Ray Archuleta.
Jeg har været statsansat i 32 år.
Vores mål var at gøre jorden sund
og undervise i økologiske principper.
Vi ville rådgive
og inspirere folk.
De er en del af planeten,
og vi får et bedre forhold til den.
Engang kunne man købe et gårdmagasin
uden at se artikler om jordsundhed.
Nu kan man ikke købe et
uden at se artikler om jordsundhed.
Det giver mig håb.
Vi kan forbedre jordsundheden meget hurtigere, end vi troede.
Det sker til mine foredrag,
at folk siger, "Det går ikke her. Det kan vi ikke."
Så jeg giver dem en udfordring.
"Jeg vil vædde min ranch på,
at jeg kan gøre det på din."
For principperne om jordsundhed,
mindst mulig mekanisk forstyrrelse, variation,
beskyttet jord, levende rødder og dyreintegration...
De principper er universelle.
Jeg er ikke i tvivl om,
overhovedet ikke i tvivl om,
at jeg kan få det til at lykkes overalt.
Hvis I ser herover, så er der min nabos mark,
som er ødelagt af kemikalier.
Intet har vokset på den i over et år,
bortset fra ukrudt, som er modstandsdygtigt mod Roundup.
Det er en økologisk ørken.
Så ser man på vores mark.
Der er mange forskellige plantearter.
Der er insekter.
Der er dyr, og kvæget græsser.
Vi fanger sollys fra tidligt forår til sent efterår,
omdanner sollyset til flydende kulstof, som driver systemet.
Det er jord.
På den side er der tørt.
Hvor skal din mad komme fra?
Hvilken model skal producere din mad?
For mig er svaret ret simpelt.
Over hele planeten
bruger folk regeneration til at helbrede jorden
og afbalancere klimaet.
Nogle af projekterne er store.
Vi ved, at omkring 25 procent af verdens landmasse
er blevet nedbrudt af mennesker i historiens løb.
Når vi ser på civilisationens vugge,
Grækenland og Rom,
opdager vi, at mange steder er blevet til ørkener.
Sand blæser over ruinerne af engang store civilisationer.
Løssplateauet, den kinesiske civilisations vugge,
var stedet, hvor landbruget begyndte.
Jeg blev bedt om at filme studiet af Løssplateauet
og stod alene på en bjergtop.
Jeg kunne se til alle sider, og der var ingen planter.
Det var grundlæggende, økologisk ødelagt.
Det var det mest eroderede sted i verden,
fyldt med fattige mennesker.
Jeg følte, at jeg måtte bruge resten af livet på at løse det.
Det var svært at forestille sig dengang,
at man kunne genoprette det.
Så fra omkring 1994 til 2009, 14 år,
i et område på 35.000 km2, nogenlunde samme størrelse som Belgien,
kom Kinas bedste videnskabsfolk
og internationale videnskabsfolk fra Verdensbanken og hjalp.
De kortlagde området med satellitter,
så alt vand havde en unik adresse.
Resultaterne var...
smukke.
36.000 KM2 REGENERERET
Millioner af mennesker blev løftet ud af fattigdom.
Vi mødte folk, som var analfabeter,
og nu går deres børn på landets bedste universiteter.
Mennesker dukkede op i paradiset.
Hvis vi genopretter den ødelagte jord,
kan vi få paradiset tilbage.
Hvis vi begynder at bygge en restaureringsøkonomi,
en regenerationsøkonomi,
så er det vejen frem.
At se vandløb strømme igen og gøre jorden frugtbar
og se biodiversitet vende tilbage til et ødelagt område,
det er noget, som tilfredsstiller alle.
Så lad os genoprette lidt paradis hver dag.
Det er ikke så svært.
Hvis vi ikke distraherer os selv med skinnende genstande
og tænker på, hvad der er vigtigt for os,
at se biodiversiteten vende tilbage
til et sted, som var helt ødelagt.
Det er noget, som kan tilfredsstille alle
og give os en mening med livet.
Vi er sammen om det her.
Alle vores handlinger påvirker alle andre handlinger
som krusninger i en sø.
Så hvilken beslutning vil du tage,
som vil påvirke denne smukke planet positivt,
så vores børnebørn, syv generationer i fremtiden,
kan gå hen og kramme et gammelt rødtræ
og svømme i rent vand
og åbne deres munde og drikke, mens de svømmer?
Og hvad kan vi gøre i dag,
så vores børn kan blomstre
i den overflod, vi har skabt med vores beslutninger?
Jeg vil køre 160 kilometer, 1.600, hvis det er nødvendigt,
for at redde en gård og åbne et hjerte og et sind.
Det ene sind, man forandrer,
påvirker måske et andet sind og et andet hjerte.
Det var det, der skete med os. Det forandrede vores hjerter og vores liv.
Det handler ikke om religion og politik,
men om kærlighed.
Når man elsker noget og nogen,
vil man forstå dem
og tage sig af dem, passe på dem
og beskytte dem.
Det er det, vi skal her.
Selv de små mycorrhizale svampe og ormene
og bakterierne.
Hvis vi tager os af dem, tager de sig af os.
Fra de mindste mikrober
til de største skabninger
pulserer vores blå planet med liv.
I millioner af år har den helbredt
og afbalanceret sig selv.
Men i dag
står vores art over for den største test.
Vores mission er simpel.
Vi skal udnytte Jordens regenerative kraft.
Lad os aftale noget.
Jeg giver ikke op,
og det bør du heller ikke.
DÆK MOR MED PLANTER
JORDEN VIL REDDE OS
MIKROBER ER SEJE
REGENERATIV MAD
SE UNDER DINE FØDDER
ORME = VENNER
PLANT TRÆER
REDUCER MADAFFALD
GØR JORDEN GOD IGEN
JEG STØTTER HENDE
STEM PÅ JORD
BIODIVERSITET
REDUCER MADAFFALD KOMPOST
JORDEN VIL REDDE OS
VI KAN REGENERERE JORDEN SAMMEN
DELTAG I DEN GLOBALE BEVÆGELSE
FOR AT HELBREDE VORES JORD, VORES HELBRED OG VORES KLIMA
FIND DIN VEJ PÅ
Hvad er kuldioxid?
Det er…
Det kommer fra...
Svært spørgsmål. Jeg var ikke forberedt.
Det er kulstof og to atomer... To molekyler af...
hvad som helst.
Noget dårligt?
Gift, som man indånder, som vil ødelægge en.
Hvad gør du i dit liv
for at modvirke klimaforandringerne?
Jeg hjælper, når jeg kan...
Med metalsugerør.
-Papirsugerør. -Ingen plastiksugerør.
Papirsugerør, ikke plastik.
Genbrugte sugerør.
Jeg får energi, når jeg er her.
Hvis genbrug og papirsugerør er vores eneste håb,
så har vi store problemer.
Vi kan bremse klimaforandringerne ved at gøre det hele bedre
og ikke kun reparere det dårlige.
Kan du forestille dig det?
Vi degenererer ikke længere. Vi regenererer.
Det lyder fantastisk.
Jeg vil regenerere.
Tekster af: Mila Tempels