Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
A Föld bolygón
egyre több Homo sapiens és sok más teremtmény él.
Remek hely.
Amikor a kis bolygónk jövőjéről van szó…
Súlyos figyelmeztetés a klímaváltozásról.
Természeti katasztrófák, hurrikánok, erdőtüzek…
Hanyatlik a természet, ez az egész emberiséget fenyegeti.
Ez már a hatodik tömeges kihalási esemény…
Annyi rossz hírt hallunk a bolygónkról,
hogy az már lesújtó.
Félünk, hogy a vesztünkbe rohanunk,
és ez legtöbbünket megbénít.
Az igazság az,
hogy én már feladtam.
És nagy valószínűséggel te is.
De mi lenne, ha lenne egy másik út?
VESZÉLYEZTETETT FAJOK
Ez a film egy egyszerű megoldást mutat be, amivel meggyógyíthatjuk
a bolygót, és megmenekülhetünk a kihalástól.
EMBEREK
A megoldás, amiről beszélek, a lábunk alatt van,
és olyan régi,
mint maga a bolygónk.
Talajnak, termőföldnek vagy simán földnek hívjuk.
Hatalmas mérete miatt,
és mert óriási mennyiségű üvegházhatású gázt képes eltárolni,
talán az egyetlen dolog, ami kiegyensúlyozhatja a klímánkat,
feltöltheti az ivóvízkészleteinket, és táplálhatja a világot.
Ezért igyekeznek sokan, hogy megmentsék a talajt,
remélve, hogy a talaj majd
megment minket.
Természetvédelmi mezőgazdász vagyok.
Minden államban jártam már
Alaszkától Puerto Ricón át egészen Hawaii-ig.
Felkértek, hogy mondjak beszédet Európában és Ausztráliában is.
De még nem volt rá időm.
Ha helyrehozzuk a talajt, sok problémánk megoldódik.
TERMÉSZETVÉDELMI TÚRA
Az ép talaj ép növényekhez vezet.
Ha egészséges a növény, egészséges az állat, az ember, a víz
és az éghajlat is.
Erről van szó.
Megtanulni, hogy működik a talaj, és úgy gazdálkodni rajta, ahogy a természet.
Az a feladatom, hogy elvessem a magokat.
A természetes gazdálkodás kisebb ráfordítást igényel,
így több pénzt kereshetünk.
Ez a küldetésem.
Ilyen egyszerű.
Talán ez az egyik…
Öt államban éltem eddig.
Mindenhol ugyanaz a gond.
Hatalmas az erózió.
Az erózió a talaj pusztulását jelenti.
Az erózió már régen megjelent, mikor az emberek feltalálták az ekét.
Meg akarták törni a talajt, hogy magokat lehessen elvetni benne.
A bronzkorban hatalmas területeket szántottak fel, hogy gabonát termesszenek.
De ahogy a talaj erodálódott, úgy lettek porrá a birodalmak is.
Nem kell több ezer évet visszatekintenünk, hogy lássuk az erózió veszélyeit.
Az 1930-as években Amerikában jelentkezett
a történelem legnagyobb ember okozta környezeti katasztrófája.
Úgy hívták:
Porvihar.
Földművesek okozták, akik felszántották az egykor termékeny talajt,
majd úgy hagyták.
1934 végére
körülbelül egymillió négyzetkilométernyi termőterület ment végleg tönkre.
Franklin D. Roosevelt elnök a kampánykörútja során
saját szemével látta Amerika földjének pusztulását.
Így létrehozta a Talajvédelmi Szolgálatot, hogy megmentse az ország talaját.
Amit láttam,
megerősített abban a meggyőződésemben,
hogy meg fogjuk oldani ezt a problémát.
Ki kell dolgoznunk egy tervet, amivel együtt tudunk működni a természettel,
és fel kell hagynunk a múltbéli szokásunkkal,
miszerint megtagadjuk azt.
A talaj felszántása és művelése a mai napig jelen van.
De Franklin D. Roosevelt Talajvédelmi Szolgálata is.
Az USA Mezőgazdasági Minisztériumának része lett,
és most a Természeti Erőforrások Védelmi Szolgálata nevet viseli,
röviden TEVSZ.
Azt szeretnénk, ha a víz egy élő növényen keresztül távozna.
A TEVSZ dolgozói elmagyarázzák a gazdáknak,
hogy csökkenteni kell a szántást…
Itt élnek a mikrobák, a talaj porózus részén.
és a talajt károsító ipari vegyszerek permetezését.
A modern mezőgazdaság egyik rákfenéje a szántás.
Nem tesz jót a földnek.
Az üzenet egyszerű.
De eljuttatni ezt az üzenetet a földművelőkhöz már sokkal nehezebb.
Társadalmi probléma,
ami az oktatásban gyökerezik.
Helyre kell hoznunk, ha meg akarjuk oldani az ökológiai problémáinkat.
31 éve vagyok a TEVSZ-ben.
Az egész országban taníthattam. Elképesztő volt.
Meglepődtem, mert a termelőink nem tudják, hogyan működik a talaj.
Nem értik az ökológiai alapelveket.
Mindent a szén működtet.
Minket is. A talaj mikrobáit is.
A szén a motor,
ami működteti a rendszert.
De ha szóba kerül a szén szerepe a világunkban,
kicsit zavaros a kép.
A szén-dioxid egy gáz.
Mi kilélegezzük, a növények pedig belélegzik.
A fosszilis tüzelőanyagok égetésével is szén-dioxidot termelünk.
De a szén nem rossz.
Valójában ez a földi élet alapja.
A mai tendencia szerint a szén az ellenségünk.
A rosszfiú.
Ez egy elszalasztott lehetőség.
A szén a jófiú.
Mi is szénből vagyunk.
16 százalékban szén alkot engem, ez a táplálkozásból adódik, a növényekből
és a növényevő állatokból.
A növények a napfényből töltődnek fel,
kiszívják a szén-dioxidot a légkörből,
azt „hajtóanyaggá” alakítják,
és így nőnek.
SZÉN-DIOXID, OXIGÉN, SZÉN
De a szénalapú hajtóanyag 40 %-át leküldik a gyökereikhez.
És ezt szivárogtatják ki a talaj mikroorganizmusainak.
A növények szénnel táplálják a mikroorganizmusokat,
és a mikroorganizmusok ásványi anyagokat juttatnak el a növényekhez.
E folyamat során
a talaj mikroorganizmusai szénragasztót készítenek a szénalapú hajtóanyagból.
A mikroorganizmusok a talajban élnek, szabályozzák a levegő és a víz áramlását.
Így kerül a szén a talajba.
Vagyis a talaj egyedülálló módon képes kiválasztani a szén-dioxidot a levegőből.
Ez nagy dolog.
Ami még ennél is lenyűgözőbb,
hogy a talajban egy egész univerzumnyi élőlény él.
Évekig jártam egyetemre, talajtudományt tanultam. De nem tudtam.
Nem tudtam, hogy működik.
A talaj is él.
Minden maroknyi egészséges földben több organizmus van,
mint ahány ember eddig a Földön élt.
Ezek az organizmusok feldolgozzák a talaj szerves anyagait,
és átalakítják őket a növények számára.
Ha összehasonlítjuk a talaj
és az emberi szervezet mikrobiális diverzitását,
több bakteriális sejtünk van, mint emberi.
Igen, körülbelül egy százalékunk ember és 99 százalékunk mikroba.
Ez az igazság.
Megrágjuk az ételt, amit megeszünk, apró darabokra bontjuk,
amiket a gyomrunkban lévő baktériumok fogyasztanak el.
Ha például kelkáposztát eszünk…
Ha kelt eszünk, a testünk nem azt fogyasztja el.
A baktériumok eszik meg a kelt.
Mi pedig abból táplálkozunk, amit a baktériumok a kelből előállítanak.
Az egészség kulcsa a föld.
Ezt úgy értem, hogy azt kell megennünk,
amit a földből a növények felvesznek.
Akkor egészségesek leszünk.
A férjem profi sportoló,
ezért a lehető legjobb tápanyagokat
szeretné bejuttatni a testébe, hogy jól tudjon teljesíteni.
Minden egyes szezon nagyon megviseli a testem,
így nem szabad olyan ételt ennem,
amit nem tudok megemészteni,
amiben nincs meg a tápanyag, amire szükségem van,
hogy helyrehozzam és regeneráljam a testem.
Fontos, milyen állapotban van a talaj,
hiszen ez határozza meg az étel minőségét.
Ha jó minőségű ételeket fogyasztunk, egészségesek leszünk.
Minden Földanyától származik.
Az egészségünk és a bolygónk egészsége összefügg egymással.
Ha egészségesen táplálkozunk,
az jó hatással van mindenre.
Jobban érezzük magunkat tőle, és a Föld is egészségesebb lesz.
Az egészségünk miatt sarkalatos, hogy vigyázzunk a föld mikrobáira.
De ha mérgező vegyszerekkel permetezzük a talajt,
teljesen más hatást érünk el.
A hagyományos, vegyszeres mezőgazdaságban művelt földekből
szinte teljes mértékben hiányoznak a mikroorganizmusok.
Ha a talajt mérgező anyagokkal permetezzük,
elpusztítjuk a mikrobákat, amiktől egészségesek lehetnénk,
és ők választják ki a CO₂-t a levegőből.
Minél többet szántunk, annál gyengébb lesz a talaj,
és annál több vegyi anyagot fognak használni a mezőgazdászok.
Ez az ipari mezőgazdaság ördögi köre.
A kör a háború eredményeként alakult ki.
Az ipari mezőgazdaság gyökerei Fritz Haber, német tudósig nyúlnak vissza.
Haber jött rá, hogyan kell műtrágyát készíteni, ami növeli a termelést.
Másik nagy tudományos áttörése
a növényvédő szerek feltalálása volt.
A történelem során először Haber szereit vetették be vegyi fegyverként.
Ő fejlesztette ki a mérget, amit a holokauszt gázkamráiban használtak.
A háború után az amerikai vegyipari cégek
behozták Haber mérgeit Amerikába,
és a mérgező vegyszereket növényvédő szerként kezdték árulni.
A Dow kitűzte céljául, hogy országos szinten bizonyítsa
a vegyszerek hatékonyságát.
A háború után
felszabadult energiákat
a gyomokkal szembeni küzdelemre fordították.
Hirtelen műtrágyát kezdtek árulni,
amit a farmerek a talajra szórhattak.
Ha nem is törődtek a földjükkel,
akkor is jó termésük volt egy darabig.
Ezek a háborús fejlesztések
megteremtették a világ leghatalmasabb
élelmiszer-ellátási rendszerét.
Infrastruktúrát építettünk ki egy iparág köré,
majd szétválasztottuk az állattenyésztést és a növénytermesztést.
Voltak, akik az állattenyésztéshez értettek,
és voltak, akik a növénytermesztéshez,
így kettéválasztottuk őket.
NÖVÉNYTERMESZTÉS ÁLLATTENYÉSZTÉS
Ez nagy filozófiai változást hozott
a mezőgazdaságban.
A természetes folyamatok tisztelete és megértése helyett
egyszerűen vegyszereket szórtunk a földre. Egyre többet és többet.
Egyre nagyobb mennyiségben.
Egy véka gabona megtermesztéséhez 2020-ban több nitrogénre van szükség,
mint 1960-ban volt.
A műtrágyák elfedik, milyen rossz állapotúak a földjeink.
A modern mezőgazdaságnak
nem a talajjavítás a célja.
Manapság a legtöbb növényt genetikailag módosítják,
hogy ellenálljanak a mérgező növényvédő szereknek.
Az USA-ban az első számú növényt, a kukoricát,
szinte teljes egészében glifozáttal permetezik.
A glifozát, mely rákot okozhat, olyannyira elterjedt,
hogy utat tört magának
az ivóvizünkhöz.
Ezeket a vegyszereket
eleinte veszélyesnek tekintették,
de ma már olyan mennyiségben használják, ami húsz évvel ezelőtt
elképzelhetetlen volt.
Minden évben minden egyes amerikai emberre jutóan
másfél kilónyi permetező anyag kerül
az élelmiszereinkbe.
1,5 KG/FŐ
A vegyszer bekerül a talajba, a vízbe és a testünkbe is.
Nem csak az élelmiszerekbe.
Mindenhol ott van.
MÉRGEZŐ FENYEGETÉS?
A legtöbb mezőgazdasági növényvédő és gyomirtó szer
az anyatejből közvetlenül a kisbabák szervezetébe kerül.
Több mint 200 szakmai tanulmány bizonyítja az összefüggést
a vegyi anyagok és egyes betegségek, például a figyelemhiány,
a gyermekkori rákos megbetegedések és a születési rendellenességek között.
Éppen ezért a bíróságok milliárdos kártérítéseket ítélnek meg
azoknak, akik rákosak lettek a glifozát alkalmazása után.
Tudjuk, hogy a glifozát, ami egy ismert gyomirtó,
hatással van a bél mikrobiomjára,
ami zavarokhoz vezethet, és így betegségeket okozhat,
például rákot.
Azért betegszünk meg a vegyszerektől,
mert ahogyan a talajban végeznek a mikrobákkal,
úgy pusztítják el a testünkben lévő mikrobákat is.
Mindig azt mondom, az akut stresszt képes kezelni a testünk,
de a krónikus stresszt már nem.
A talaj ugyanígy működik.
Ha gombaölőt, gyomirtót, rovarirtót szórunk rá és felszántjuk,
az krónikus stressz.
Ami tönkreteszi a talajt.
Amióta az 1970-es években világszerte elterjedt a vegyszeres mezőgazdaság,
elveszítettük a Föld termőtalajának egyharmadát.
De az ipari mezőgazdaság nem csak a talajt károsítja.
Valami sokkal nagyobb dolgot is érint.
A létező
legnagyobb
cunami,
a tökéletes vihar csap le ránk.
De nem csak a fosszilis tüzelőanyagok
okozzák a klímaváltozást.
Mivel a víz és a szén sorsa összefügg
a talaj szervesanyag-tartalmával, ha az károsodik, szén-dioxid szabadul fel.
Visszakerül a légkörbe.
Az egészséges talaj elnyeli a vizet és a szén-dioxidot.
De ha elpusztítjuk a talajt, víz és szén-dioxid szabadul fel.
Emiatt kiszárad a talaj,
és porrá alakul át.
Ez a folyamat az elsivatagosodás.
És ahogy ezt kezeljük,
az nem csak az éghajlatunk sorsát fogja meghatározni.
Az elsivatagosodás egy divatos szó arra, mikor a földből sivatag lesz.
Ez csak akkor fordul elő, ha túl sok kopár földterületet teremtünk.
A talaj, a növények és az éghajlat összefügg egymással.
Ha nincs élő növény a földön,
nagyobb lesz az elpárolgás mértéke.
De a transzspiráció lenne a cél,
mikor a nedvesség a növényen keresztül távozik.
Mert ez a folyamat
növeli a páratartalmat.
És ha nő a páratartalom, több eső esik.
A csapadékunk 60%-a az óceánból származik.
De sokan nem tudják, hogy 40 % a kis vízciklusból származik,
mikor a szárazföldről jön az eső.
NÖVÉNYEK ÉS FÁK TRANSZSPIRÁCIÓJA
Amit a talajjal művelünk, az megzavarja a kis vízciklust.
Ilyenkor a kopár földterületek érzékelhető mennyiségű hőt adnak le.
Hatalmas forró légörvények alakulnak ki.
És ezek nem vonzzák az esőt, inkább elnyomják a felhőket.
Vegyünk egy négyzetméternyi földet, és tegyük kopárrá!
Meglátják, sokkal hidegebb lesz hajnalban,
és sokkal melegebb délben,
mint egy ugyanekkora területű föld, amit növények borítanak.
Ezzel megváltoztattuk a mikroklímát.
De ha ugyanezt tesszük
a Föld felszínének több mint felén,
azzal a makroklímát is megváltoztatjuk.
A talaj elsivatagosodása
veszélyt jelent az éghajlatra és a fajunkra nézve is.
De van egy nagyon egyszerű üzenetem mindenki számára.
A világ körülbelül kétharmada elsivatagosodik.
NASA
Ahogy a talaj porrá alakul világszerte,
évente 40 millió embernek kell elhagynia az otthonát.
A becslések szerint 2050-re egymilliárd ember válik menekültté
a talaj elsivatagosodása miatt.
A világ minden táján több mint 20 civilizáció
bukott meg, mert tönkretették a földműveléssel a talajukat.
Nem tudták kezelni
a pusztuló környezetet és a növekvő népességet.
Ma ugyanez történik világszerte.
A szegényes föld szegény emberekhez,
és társadalmi krízishez vezet.
A szegényes talaj miatt egyre gyakoribbak az áradások és aszályok,
ez pedig tömeges elvándorláshoz vezet.
Ezek ideális toborzási körülmények a terrorszervezeteknek.
Tudjuk,
hogy ahogyan táplálkozunk,
az tönkreteszi
az ökológiai rendszert, ami életben tart minket.
Az előrejelzések szerint a túlélésünk esélye a bolygón,
ha minden így folytatódik,
igencsak csekély.
Az ENSZ előrejelzései szerint
a most még ép termőtalaj 60 éven belül teljesen el fog tűnni.
Más szavakkal,
ha nem találunk valami megoldást a talaj megmentésére,
már csak 60-szor szüretelhetünk.
A globális problémák mértéke leküzdhetetlennek tűnhet.
De minden esélytelennek tűnő küzdelemben
vannak olyanok, akik nem hajlandóak feladni.
Lássuk csak! Mehet!
Így jó lesz, és csinálunk pár bemutatót.
Örömmel jelentem be, hogy Ray Archuleta is velünk van ma.
Mint azt tudjátok, Ray elég nagy hírnévnek örvend.
Saját valóságshow-ja van.
Át is adom neki a szót.
- Örülök, hogy eljöttél. - Köszönöm.
Ez egy a NASA szuperszámítógépe által készített modell.
A vörös szín aggodalomra ad okot, ez jelöli a CO₂-t.
Figyeljétek a dátumot!
Ez februárban volt.
Március.
Mit csinálunk márciusban, áprilisban?
Mit csinálunk áprilisban a modern mezőgazdaságban?
Szántunk.
Felszántjuk a földet.
Nézzétek ezt a rengeteg szén-dioxidot!
És a dátum?
Május.
Most pedig
nézzük, mi történik júniusban!
Változnak a színek.
Hölgyeim és uraim, mi történik júniusban?
CO₂
Látjátok, milyen erősek az élő növények?
El tudjátok képzelni, mi lenne, ha az összes szántóföldet növények borítanák?
A növényekkel teli bolygó, egészséges bolygó.
Sok éghajlati problémánkat megoldhatnánk,
ha a szén-dioxid visszakerülne a növényekbe,
onnan pedig a talajba, ahova tartozik.
Az emberiség a mezőgazdálkodás által gyakorolja a legnagyobb hatást a földre.
A földművelés által évszázadokon,
évezredeken át CO₂-t szabadítottunk fel a földből,
ami a légkörbe került.
Része a korábbi szén-dioxid-terhelésnek.
Sokakat érdekel a talaj megmentéséről szóló megbeszélés,
mert elérhetnénk, hogy a CO₂ visszakerüljön a földbe.
Környezetvédő, a Visszafordítható című könyv szerzője,
mely az eddigi legátfogóbb terv a klímaváltozás visszafordítására.
Bemutatom Paul Hawkent!
Mondd el, miért más a terved, és miért olyan átfogó.
Különleges, mert ez az első ilyen terv.
Hűha!
Nem fordíthatjuk vissza a klímaváltozást a CO₂ megkötése nélkül.
A bioszekvesztráció során
a növények, fák, évelők
és egyéb technológiák által
kikerül a szén-dioxid a levegőből, és a növények évtizedeken,
ha nem évszázadokon át el is tárolják azt.
Feltérképeztük és lemodelleztük
a globális felmelegedés száz legjelentősebb megoldását.
És a „megoldások” mind elérhetőek.
Tudjuk, hogyan kell őket csinálni.
És ha mindent bevetünk 30 éven át,
visszafordíthatjuk a globális felmelegedést.
VISSZAFORDÍTHATÓ
Ha erről a nagyszerű technológiáról beszélünk,
ami több millió éve létezik,
amely során a CO₂ kikerül a légkörből,
és a növények és egyéb mikroorganizmusok biztonságosan eltárolják azt a talajban,
túl könnyűnek tűnik.
Egyszerű ötletnek tűnik, hogy juttassuk vissza a légkör CO₂-jét a talajba,
de a megvalósításhoz kell
a politika is.
Ha az éghajlatváltozással kapcsolatos politikáról van szó, azt kell mondjuk,
elég forró a levegő.
PÁRIZS L'ARC DE TRIOMPHE
BONJOUR! FRANCIAORSZÁG
2015-ben az ENSZ klímacsúcsot tartott Párizsban.
A neve COP21 volt.
#COP21PÁRIZS
196 országból 40 ezer delegált érkezett,
hogy egyezségre jussanak
a klímaváltozás megoldásáról.
Párizs előadások, találkozók,
beszédek, beszédek
és beszédek helyszíne volt.
A nevem Bunkin.
Érintse meg a képernyőmet!
Volt egy javaslat, ami reményt keltett az emberekben.
Ez a fickó nyújtotta be.
STÉPHANE LE FOLL MEZŐGAZDASÁGI MINISZTER
Egy faluból származom a La Sarthe régióból.
A faluban akkoriban mindössze 256 ember élt,
akik mind mezőgazdálkodással foglalkoztak.
Sok földművelő volt.
Így már fiatalkoromban érdekelt a mezőgazdaság.
HOTEL DE VILLEROY FRANCIA AGRÁRMINISZTÉRIUM
Franciaországban található Európa legnagyobb agrártudományi intézete.
A neve INRA, és a dolgozói már több mint száz éve a talajt tanulmányozzák.
INRA TUDOMÁNYOS CSAPAT AGRÁRMINISZTÉRIUM
Az INRA nemrég fejlesztette ki a „négy per ezer” programot.
Céljuk, hogy évente 0,4 százalékkal növeljék
a világ talajainak szén-dioxid-tartalmát.
Így a föld évente annyi CO₂-t kötne meg,
amennyit az emberiség kibocsát.
A talaj több szént tud elraktározni,
mint a légkör és a talaj felszínén élő növények együtt.
A talaj hihetetlen képessége, hogy ennyi CO₂-t tud eltárolni
viszonylag rövid idő alatt.
A mezőgazdálkodás elsődleges eszköze a talaj.
Nem a traktor, nem a kombájn.
És nem is a műhold.
Hanem a talaj.
Az forog kockán,
mit fogunk tenni a COP21 után.
Ha itt mindenki felismerné a talaj szerepét,
és rájönne, hogy meg kell töltenünk CO₂-vel,
akkor utána
elkezdhetnénk cselekedni, hogy elérjük a céljainkat.
A COP21 egy ülésén
Monsieur Le Foll, a francia mezőgazdasági miniszter
olyan ötlettel állt elő, ami az egész világot megváltoztathatja.
Hölgyeim és uraim, kedves kollégáim!
A termőföldekben és az erdők talajában
óriási potenciál rejlik.
Óriási dolog, hogy tényleges megoldást kínálhatunk
az éghajlatváltozás problémájára.
Ez a megoldás kiegyenlítheti
a szén-dioxid-mennyiséget, amit az emberiség évente kibocsát.
Négy per ezer. Ekkora kapacitásra van szükségünk,
hogy ez sikerüljön.
Köszönöm.
A „négy per ezer” találkozón
sok ország aláírta Stéphane Le Foll kezdeményezését,
miszerint a szén-dioxidnak a talajban a helye.
30 ország a világ minden tájáról
aláírta az egyezményt,
ami jelentős változást fog hozni a mezőgazdaságba.
Mert ha el akarjuk érni az egyezmény célját,
változtatnunk kell a földművelési szokásainkon.
Ha úgy akarunk földet művelni, hogy a talaj elnyerje a CO₂-t,
radikálisan csökkentenünk kell a mérgező növényvédő szerek,
a GMO-k és a szintetikus vegyszerek mennyiségét.
De a három legnagyobb szén-dioxid-kibocsátó,
a három legnagyobb mezőgazdasági termelő hiányzott az egyezmény aláírói közül.
India, az Egyesült Államok és Kína nem jelent meg a találkozón.
Zavarja, hogy Amerika nem írta alá az egyezményt?
Igen, zavar.
Ez az első alkalom, hogy egy ország, Franciaország,
ami kisebb, mint az USA, de mégis nagy mezőgazdasági ország,
olyan globális és politikai kezdeményezéssel állt elő,
amely összeköti a klímaváltozás elleni harcot a mezőgazdaság megreformálásával.
De az Egyesült Államok még nem tart itt.
És mindezek után az USA bejelentette,
hogy kilép a párizsi egyezményből.
Ha helyre akarjuk hozni az éghajlatunkat,
át kell állnunk megújuló energiaforrásokra.
De még ez sem változtatna azon, mennyi szén-dioxid került már így is a légkörbe.
Az 1750-es ipari forradalom óta
ezer milliárd tonna, vagyis ezer gigatonna
szén-dioxid került a levegőbe.
Ez a korábbi szénterhelés mennyisége.
SZÉNTERHELÉS 1 000 GT
Ha ma abbahagynánk az üvegházhatású gázok kibocsátását,
ez a mennyiség akkor is a légkörben lenne.
A korábbi szénterhelés
még évtizedekig, ha nem évszázadokig melegíteni fogja a légkört.
Szóval az nem elég, ha csak csökkentjük
a CO₂-kibocsátást.
Ha az elektromos autók és a napelemek nem elegek,
akkor mi a megoldás?
Az egyetlen megvalósítható cél az emberiség számára,
ha évről évre
csökkentenénk a légkör szén-dioxid-tartalmát.
Minden más káoszt eredményezne.
Ha el akarjuk érni a célunkat,
hálát kell adnunk a bolygónkért,
és teljesen más módon kell megművelnünk a földet.
Ha 20 éven belül csökkenteni tudjuk a CO₂-szintet, az lehűléshez vezet.
Elkezdődne a lehűlés.
Ha valaki most 20 vagy 30 éves, az elmondhatja,
hogy még az ő életében
elérhetjük a változást.
Más szóval, amivel meggyógyíthatjuk a talajt,
azzal az éghajlatot is helyrehozhatjuk.
Az éghajlat kiegyensúlyozásához
a leghatékonyabb szén-dioxid-elnyelő technológiát kell bevetnünk.
Fotoszintetizáló növényeket és a talaj mikroorganizmusait.
A gazdálkodásnak van egy fajtája, ami rengeteg CO₂-t köt meg a levegőből,
a talajmegújító mezőgazdaság,
ami azt jelenti, hogy helyrehozzuk a kárt, amit okoztunk,
ezáltal mindent jobbá teszünk.
SAN DIEGO
Ez itt egy élelmiszererdő.
Agrárerdészet.
Mezőgazdaság fákon keresztül.
Fadiverzifikáció.
Van avokádófám,
banánfám,
fügefám,
kávéfám.
Először csak Hass-avokádót termesztettünk,
most viszont már 40 féle gyümölcs van itt.
A diverzifikációnak hála minden hónapban szüretelhetünk.
Ha jót akarsz tenni Földanyával,
ültess fát!
Egy élelmiszererdőhöz nem kell több száz négyzetméternyi föld. 10-20 is elég hozzá.
Egy nap rádöbbensz,
mi az, amit minden nap megvásárolsz a boltban,
és mi lenne, ha nem kellene ideszállítani,
hanem megtermelnéd magadnak a kertedben.
A talajmegújító rendszerben több élelmiszer terem.
Az egész mezőgazdaságba átültethető lenne.
Ráadásul
sokan már ma is alkalmazzák.
Állattenyésztő vagyok.
Szeretek így tekinteni magamra.
A földműves növényeket termeszt.
Az állattenyésztő állatokat nevel.
Azért szeretek állattenyésztő lenni,
mert élő állatokkal és ökoszisztémákkal foglalkozom.
Az egész munkám egy élő ökoszisztéma körül forog.
Ezt a helyet 1991-ben vettük.
És az első két évben hagyományosan gazdálkodtam.
Mindent felszántottam. Sok vegyszert használtam.
1995-ben aratás előtt egy nappal a teljes termést elvesztettem
egy jégvihar miatt.
Semmink se maradt.
Nem volt bevételünk.
Nehezen éltem meg, mert nem volt terménybiztosításunk.
1996-ban újra elvesztettük a termést egy jégvihar miatt.
1997-ben…
IMÁDKOZZ AZ ESŐÉRT! 1997
szárazság volt. Semmit sem arattunk.
Aszály volt a környéken.
1998-ban elvesztettük a termés 80 %-át egy jégvihar miatt.
Szóval négy évig gyakorlatilag nem volt jövedelmünk.
A szomszédok fogadást kötöttek, ki szerzi meg a földemet.
Pénzügyileg nehéz idők voltak,
és a bank nem adott kölcsönt.
Ez volt a szerencsém.
Nem akartam elbukni.
Elkezdtem azon töprengeni,
hogyan termeszthetnék növényeket
inputanyag nélkül.
Szóval tanulni kezdtem a talaj ökoszisztémájáról.
Visszanyúltam egészen Thomas Jefferson régi naplóihoz,
mert ki akartam deríteni, hogyan dolgoztak
a szintetikus anyagok megjelenése előtt.
Évek óta hirdetjük a szántás elhagyását.
Ez azt jelenti, hogy nem szántjuk fel a talajt,
egyből a földbe vetünk.
Ez egy direktvetőgép.
A világon mindenhol kapható ilyen gép.
Ezzel növelhetjük a termőréteget.
A szántógépek tönkreteszik a talaj termőrétegét.
Ez a szorítókerék.
Ez fogja a maradványt, hogy a lemez belevághasson,
ejt rajta egy kis hasítást.
A vetőmag a megfelelő sebességgel kerül a talajba.
Ez pedig egy kevés földet tesz a magra.
A gép a föld felszínén marad,
így megvédhetjük a talajt a szél- és vízeróziótól.
Ezzel a módszerrel sokkal kevesebb nedvességgel termeszthetünk növényeket.
Ha erre ráesik az eső, az egyből a talajba megy.
Ha a kopár földre esik az eső, az lefolyik,
majd gyorsan el is párolog.
A fel nem szántott talaj több vizet képes eltárolni,
így több mikroba is él benne,
aminek következtében több a növény, ami még több helyi csapadékot jelent.
Ez a regeneráció körfogása.
Gabe Brown talaja több szén-dioxidot von ki a légkörből.
Ha egy %-kal növekszik a talaj szervesanyag-tartalma,
egy angol holdnyi föld tíz tonnával több szén-dioxidot von ki a levegőből.
Ez óriási dolog.
Kevesebb szántás kell,
több takarónövényzet
és élő gyökerek.
Meg kell szüntetni a nagy, kopár földterületeket.
Ezeket az elveket kell követnünk, hogy helyreállítsuk a víz körforgását.
Mert helyreállítható.
Olyan területre viszlek benneteket,
ahol többféle takarónövényzet van.
A takarónövényzet célja,
hogy segítse a talaj működését.
Gondoljunk csak bele! Ha csak egyféle növény lenne itt,
akkor a talajt csak egyfajta gyökérváladékkal táplálnánk.
19 féle növényt termesztek itt.
Felgyorsítjuk a biológiai időt.
Annyi táplálékot adok a talajnak,
ami egy hagyományos földművelőnek 19 évébe telne.
Nekem egy év is elég.
Sokakban felmerülhet a kérdés, miért éri ez meg anyagilag.
Az állatállományunk ezt legeli télen,
felgyorsítva ezzel a talaj regenerálódását.
Az élő növényeket legelő állatok is a szénciklus részei.
Itt, az Északi-síkságon
ragadozók elől menekülő bölények és szarvasok formálták a talajt.
Itt legeltek, beletaposták a földbe a szén-dioxidot
és a növényeket.
Talán egy évig vissza se tértek ide. Így regenerálódhatott a talaj.
Nem olyan régen
több mint 60 millió bivaly élt a kontinensen.
A BÖLÉNY VÁNDORLÁSI TERÜLETEI
Ki akarták éheztetni az őslakosokat,
ezért az amerikai hadsereg végzett a bivalyállomány nagy részével.
Az irtás végére csak pár ezer példány maradt
ebből a fenséges fajból.
Ahol egykoron a bivalyok vándoroltak, ott most ipari mezőgazdaság folyik.
Több száz millió négyzetméternyi takarmány,
amivel állatokat etetnek,
akiket hizlalótelepeken tartanak.
Ezek a telepek rengeteg üvegházhatású gázt termelnek.
Egy hizlalótelepen nagy mennyiségű üvegházhatású gázt bocsátanak ki.
Ezzel szemben, ha legelhetnek az állatok,
akkor megkötik a gázokat.
Az egyik helyzetben kibocsátás van,
a másikban pedig szekvesztráció.
Nem az állat okozza a problémát.
Hanem az, hol vannak az állatok.
A tehenek jót tesznek.
Ez az emberiség
egyik legvitatottabb állítása.
A szarvasmarhák szabadon engedése és legeltetése
megújítja a talajt, ami így rengeteg CO₂-t
képes megkötni.
Louisianában nőttem fel.
Ott hihetetlenül kényes az ökoszisztéma.
A természetvédelem mindig is fontos része volt az életemnek.
Nem tudtam, hogy a Föld elsivatagosodik.
ÜDVÖZLET ZIMBABWÉBŐL
Zimbabwében találkoztam Allan Savoryvel,
aki megmutatta, mi a különbség az elsivatagosodás és a megújulás között.
A holisztikus módszerrel megművelt földön azok a szarvasmarhák legelnek,
akiket ellenségnek kiáltottak ki.
Afrikában vagyunk, egy olyan mezőn vágunk át,
amit 9 éve Allan Savory holisztikus módszerével művelnek meg.
Olyan, mint az Édenkert.
Ez aztán a magas fű.
Az állatállománnyal
visszafordítható az elsivatagosodás. Ez alkalmazható
a világ földterületének kétharmadán, ellenben a többi eljárással.
És őszintén szólva rendkívül alacsony költségeket jelentene.
- Szép. - Így kellene minden földnek kinéznie.
Nyolc-kilenc éve dolgozik itt.
Egy sivatagos területből
patás növényevő jószágokkal
szó szerint sikerült ebből
- ezt létrehozni. - Igen.
Hogy a fenébe érte ezt el?
Az állatok trágyájának, vizeletének és patájának
köszönhetően nőtt meg a fű.
Az állatok egyszerre egy hektáron, vagyis 10 000 négyzetméteren legelnek
- maximum három napig. - Értem.
Nem térnek vissza egy-egy területre
csak hat-kilenc hónap múlva.
- Hűha! - Így nem kell a túllegeltetéstől tartani.
Az év bármelyik napján jössz ide,
sosem fogsz állatot látni,
mert mindig csak egy hektáron legelnek.
Csak akkor látod őket, ha odaviszünk.
A klímaváltozással szembeni küzdelemben sokan nem értik, hogy ez…
- segít nekünk. - Igen.
Ez a növény
- kiválasztja a szén-dioxidot. - Igen.
Kivonja a levegőből a szén-dioxidot, és el is tárolja.
És oxigént is termel.
Igen. Ha nagy legelőket hoznánk létre,
hatalmas mennyiségű szén-dioxid jutna vissza a talajba.
A világ kétharmadának felszínén legelők és szavannák vannak,
ahol túl kevés eső hullik ahhoz,
hogy a fák óriás lombkoronát növesszenek.
Ezért a fű az, ami lényegében stabilizálja a földet.
Így kellene kinéznie az egész világnak,
Afrikának, Dél- és Közép-Amerikának.
Texas is ilyen kellene, hogy legyen.
Így nyerhetünk.
A Föld újra olyan lehet,
mint az Édenkert,
ha regenerálódik.
Helyes tartás mellett
az állatok kivonják a CO₂-t a levegőből, és visszafordítják az elsivatagosodást.
Ez nem csak Afrikában válik be.
A világon mindenhol működik.
HALF MOON BAY
GYERE KALIFORNIÁBA
Hosszú nadrág kell ma? Lovagolni fogtok, ugye?
Igen.
Jól van.
Washington egy vidéki térségében nőttem fel.
Egy lakota család fogadott örökbe.
Minden napot a természetben töltöttünk.
Megismertem a permakultúrát, ami nagy hatással volt az életemre.
Létezhet olyanfajta gazdálkodás,
olyan mezőgazdaság,
ami nemcsak a bolygót táplálja,
hanem az embereket is, hiszen a föld folyton megújul,
és nem merítjük ki az erőforrásokat.
A holisztikus állattenyésztők, mint Markegardék, mindent úgy terveznek,
hogy az állataik kivonják a CO₂-t a levegőből, és így megújulhasson a föld.
Ez a legeltetési tervünk, és ez az ellenőrző diagram.
Ez megmutatja,
mikor és hol lesznek a tehenek.
Helló!
Lássuk csak!
Július 22-e van,
a G1-ben voltak,
és utána idejönnek.
Az összes legelő
szerepel ezen a térképen.
Itt láthatóak az elkerített területek, ahol a szarvasmarhák vannak.
Megmutatja, mekkora a terület.
Ide felvehetem a megfigyeléseimet, a fajokat, mindent.
Több mint
32 négyzetkilométernyi területet irányítunk,
így folyamatosan mozgásban vagyunk.
Sosem unatkozom.
A teheneket mobilis mikrobatartálynak is nevezik,
mert a gyomrukban mikrobák vannak,
azok bontják le a rostos ételeket.
Így mikor a tehenek kakálnak,
mintha mikrobák gőzölgő kupacát pottyantanák a földre,
ami nagyon hasznos a talajnak.
Három hónap telt el azóta,
hogy tehenek jártak ezen a legelőn.
Hallottátok ezt a kis hangot?
Annak a hangja volt, hogy kihúztam ezt a sok hajszálgyökeret.
Több száz méternyi gyökér van itt,
amely összekapcsolódik a fűvel,
az összes többi fajjal
és a mikorrhizás gombákkal is.
Mikor idejönnek a tehenek,
megeszik a tetejét.
Ha a szarvasmarhák leeszik a fű tetejét,
a gyökerek elhalnak.
És miből van a gyökér?
Szénből.
A fotoszintézis során a szén-dioxid a légkörből
a növénybe kerül,
onnan a gyökérzetbe,
majd mikor az elhal, humusz lesz belőle, és visszakerül a földbe,
ahová tartozik.
Az általunk használt gazdálkodási módszer
több milliárd életet teremt,
talajmikrobákat, fonalférgeket,
legelő madarakat.
Az egész vadvilág virágzik ebben a rendszerben,
szemben a teljesen élettelen felszántott földekkel.
A felszántott földek túlnyomó részén egy dolgot termesztenek:
állati takarmányt.
Kukorica, szója és széna.
Ezek a növények és a rájuk épülő hizlalótelepek
csak azért léteznek még, mert az adóinkból támogatják őket.
Beszédet mondtam Missouriban a kukorica- és szójababtermesztőknek
a múlt télen.
Egy fickó megkérdezte,
minek termesszen mást, ha a kukoricánál
garantált a profit, már mielőtt munkához látna.
Az USA Mezőgazdasági Minisztériumának
van egy mezőgazdasági áruhitelt nyújtó szervezete,
amely bizonyos növényekre árgaranciát vállal.
Jelenleg az adófizetők pénzéből
támogatják a gazdákat, hogy olyan növényeket termesszenek,
amiket a hizlalótelepeken élő állatok esznek,
akik üvegházhatású gázokat bocsátanak ki.
Mi az eredmény?
A földünk elsivatagosodik, és a gazdák pénztárcája is kiszárad.
De én visszakérdeztem, hogy mennyi pénzt keresne,
ha a kormány nem támogatná őt.
Tudta, mi erre a válasz.
Nem fog pénzt keresni.
Kiléptem az állami programokból. Nem akarok többé a rendszer része lenni.
Még génmódosított vetőmagokkal, vegyszerekkel és állami támogatásokkal is
küzdenek a gazdák, hogy normális bevételük legyen.
Brown húsz négyzetkilométeren
100 dolláros profitot termel 4 000 négyzetméterenként.
Ha egészséges farm-ökoszisztémát építesz, ellenálló leszel.
Megszűnik a kockázat.
Kukoricát és borsót termesztek, viszont szójababot nem.
Finom.
Búzát, árpát, zabot, bükkönyt, tritikálét
és lucernát is termesztek. Marha- és sertéshúst árulok.
Zöldségem, mézem és sok más termékem is van.
Nem érdekel, mennyi a kukorica ára,
az csak egy kis része annak, amivel foglalkozom.
Rugalmassá tettem az ökoszisztémát.
A farmerek javarészt olyan földterületen dolgoznak,
ami nem az ő tulajdonukban van.
Ha a földtulajdonosok
megértenék, milyen előnyökkel jár hosszú távon az egészséges talaj,
ösztönöznék a gazdákat, hogy óvják meg a földet.
Amint egy gazda elkezd odafigyelni a talajra,
rájön, milyen gazdaságos ez a módszer, ezért ennél marad.
Ha az amerikai farmerek talajmegújító gazdálkodásra váltanának,
évente 100 milliárd dollárral növelhetnék a bevételüket,
és így nem lenne szükségük támogatásra sem.
Van egy mottónk.
Keresni akarjuk a pénzt, nem kapni.
Elég jó mottó. Így sokkal több pénz marad a zsebünkben.
A jelenlegi szövetségi farmprogram
nagyon ártalmas a talajmegújító mezőgazdaságra nézve.
Ha azt akarjuk, hogy a kormányaink is támogassák az átállást,
nekünk kell mutatnunk az utat.
És nagy valószínűséggel
már ma is tehetünk valamit a talaj megmentéséért.
Minden ember szinte a nap minden órájában élelmiszer-hulladékot termel.
Igen, ez mindenütt jelen van.
ÜDVÖZLET SAN FRANCISCÓBÓL
Nem mindenütt.
NAPFÉNYES KALIFORNIA
Vannak kontinensek és más nagy régiók,
amiket duplán sújt a természet.
Magas hőmérséklettel és aszállyal.
Ez elpusztítja a talajt és az életet is.
Az egyik megoldás erre a problémára, ha a városokban, például
San Franciscóban,
komposztáljuk az ételmaradékot, és később a földekre visszük.
Ez helyrehozza a talaj vízháztartását, mert a komposzt olyan, mint a szivacs.
A szomorú valóság az,
hogy a szemét nagy részét elégetik vagy egy hulladéklerakóba viszik.
Természetes megoldás kell.
ÚJRAHASZNOSÍTÁS SZEMÉT
Polgármester voltam,
mikor az ENSZ Környezetvédelmi Világnapját a városban tartottuk.
Egy hetes rendezvény volt, mindenkit cselekvésre ösztönöztünk.
Az egyik konkrét stratégiánk
a hulladék csökkentése volt.
KOMPOSZTÁLHATÓ HULLADÉK
San Francisco lakosai pénzbüntetést kapnak,
ha nem a zöld kukába teszik a komposztálható hulladékot.
Az a cél, hogy ne kerüljön semmi a fekete kukába.
Ha nincs benne semmi, nincs büntetés.
Ha tele van, sokat kell fizetni érte.
Ami a kék vagy zöld kukába kerül,
az újrahasznosítható vagy komposztálható.
Az alapoktól kell megoldani a problémát.
San Franciscóban
napi 700 tonna étel- és növénymaradékot gyűjtünk össze.
SAN FRANCISCÓ-I KOMPOSZTÁLÓ
Hajnali öt óra van,
és mi komposztot készítünk.
Ez a legfontosabb szemétfajta a világon,
hiszen tele van tápanyagokkal és szénnel.
Az éttermekből és háztartásokból idekerül az ételmaradék,
amit utána a rendszer szétválogat.
Hatvan nappal ezelőtt itt csak tojáshéj, csirkecsont és zöldséghéj volt.
Most pedig gyönyörű komposzt lett belőle.
Még meleg.
Még mindig tart a komposztálás folyamata.
Összegyűjtjük a maradékokat.
A zöld kukába tesszük.
Majd a komposztálóba kerül,
utána a földekre visszük a kész komposztot.
Egyszerű megoldás.
San Francisco az USA legfenntarthatóbb városa lett csupán pár év alatt, és közben
a gazdaságunk is nőtt.
Ha San Franciscóban beválik a módszer,
akkor ez a siker más városokban, államokban és országokban is
megismételhető világszerte.
HOLLYWOOD
NAPFÉNYES KALIFORNIA
A komposztálás során a szerves anyagok lebomlanak.
Mikor lehullanak a levelek,
a baktériumok lebontják őket,
majd beleépítik a talajba.
Ez a közösségről szól.
A mikrobák lebontják a szerves anyagokat,
a Los Angeles-i emberek pedig
kiválogatják a szemétből a komposztálni való dolgokat.
DETROIT AZ AUTÓK VÁROSA
Ételmaradékot gyűjtök, és trágyát az állatkertekből.
Trágyát gyűjtök. Hogy miért?
Hogy ne a hulladéklerakóba kerüljön, hanem komposzt legyen belőle.
Ezért.
A hulladékot újra fel tudjuk hasznosítani,
mert sok mindenre jó még.
A nevem Pashon, azaz szenvedély.
Az a sorsom, hogy szenvedélyes környezetvédő legyek.
ÜDVÖZLET PORT-AU-PRINCE-BŐL
Elutaztam Haitire, hogy elindítsak egy higiéniai programot.
Mindenki őrültnek nézett.
És talán az is vagyok.
- Steven vagyok. - Te vagy a…
- A **** fickó. - Én meg a **** nő.
Szuper!
- Mi vagyunk a ****. - Igen.
Ami ott történt…
A földrengés óriási pusztítást végzett.
Mind segíteni szerettünk volna.
Patricia igazi problémamegoldó.
Amint odaért, látta, hogy nincs szennyvízelvezetés.
A talaj alatti víz szennyezett volt.
Világszerte 2,5 milliárd ember él szennyvízcsatorna nélkül,
ez nagyon sokféle betegséghez vezethet.
KARAMODZSA
Világszerte arra tanítjuk az embereket, hogy használjanak komposztáló WC-ket,
így összegyűjthetik és felhasználhatják az ürüléküket.
A legszembetűnőbb változás a szag volt.
Ég és föld volt a különbség.
A komposzthalom előtt állunk.
Rossz illata van?
Nem.
A rendszer erőssége, hogy nagyon könnyű megtanulni.
Semmit sem kell rendelni hozzá.
Mindenhol elsajátítható a módszer.
Ez a tartaléktartály.
És itt van a fűrészpor.
Azt szeretem a termofil komposztálásban,
hogy több éghajlattal kapcsolatos problémát is megold.
Általa megvédhetjük a vízkészleteket.
Megszabadulunk a kórokozóktól,
majd a komposztálás következik.
A folyamat végén gyönyörű föld lesz belőle.
Ezt hozzáadjuk a talajhoz, amin így jobb lesz a termés.
Az egyetlen gond,
hogy sokakat zavar, hogy az ürülékünkről van szó.
Az emberek általában kakifóbiások.
De azt sokan nem tudják, hogy ha Amerikában
bármilyen földkeveréket veszünk, abban biohumusz van,
ami az emberi szennyvízből származik.
Megesszük az ételt.
Kikakiljuk.
Az ürüléket feldolgozzuk,
hozzáadjuk a talajhoz, amin megterem az élelmiszer,
és ez így megy körbe-körbe.
Az ürülék a rendszer szerves része.
Nagyon szép ez a WC,
szeretném használni. Elnézést!
A komposztálás egy a sok megoldás közül, ami visszajuttatja a szént a talajba.
Minél több regeneratív ételt eszünk, annál többet fognak termeszteni.
Történelmi pillanathoz érkeztünk.
Talán létezik olyan megoldás,
amivel meggyógyíthatjuk a bolygót.
Ez pedig a regeneratív étrend.
Én személy szerint már húsz éve vegán vagyok.
Bebizonyítom, hogy akkor is teljes az életünk,
ha egészséges, növényalapú étrendet követünk.
Ha húst eszünk, ügyeljünk rá, hogy megfelelő minőségű farmokról származzon.
Ha húst eszünk,
akkor legelőn nevelt, fűvel etetett, humánusan levágott állatokat válasszunk.
Ez a legfontosabb döntés, amit a bolygónk jövőjének érdekében hozhatunk.
Mit eszünk?
Milyen gazdálkodási rendszereket támogatunk?
Regeneráljuk a Földet, vagy kizsigereljük azt?
Itt van két tojásmobilunk a sok közül.
Körülbelül három nappal azután, hogy a tehenek elhagynak egy területet,
odavisszük a tyúkokat.
Szabadon engedjük őket. Ha akarnak, Kaliforniáig is elmehetnek.
Elmentünk egy helyi kisboltba, és vettünk
egy tucat tojást, amit ketrecmentesen tartott,
természetesen nevelt tyúkok tojtak.
Fogok, és feltörök egyet.
Ez pedig a mi szabadon tartott tyúkjainktól származik.
A bal oldali sötétebb színű.
Ezt figyeljétek!
Ugye milyen könnyen szétfolyik?
Elég folyós.
Nézzük ezt!
Többször is meg kell nyomkodnom, hogy szétfolyjon.
Nézzük a sárgájának a színét! Elég nagy a különbség.
A mi tyúkjaink szabadon vannak tartva. Azt esznek, amit találnak.
Ezeket a tyúkokat ugyan ketrecmentesen tartják, de nem mehetnek akárhova,
és főleg gabonát esznek.
A mi tojásunknak sokkal nagyobb a tápanyagtartalma.
A magas a tápanyagtartalom
a talajmegújító mezőgazdaság összetettségének köszönhető.
Fontos a regeneratív étrend,
de az is, hogy összedolgozzunk a farmerekkel.
Mai becslések szerint
a termőföldek öt százalékánál figyelnek csak oda a talaj épségére.
A Természetvédelmi Szervezet és a Kukoricatermesztők Egyesülete
létrehozta a Talajvédelmi Társulást.
Célunk, hogy 2025-re az amerikai farmok felénél figyeljenek oda
a talaj épségére.
A Talajegészségügyi Akadémia ötlete öt éve merült fel először,
mikor megismerkedtünk Rayjel.
Nem tudtuk,
sikerül-e népszerűsíteni
a talajmegújító mezőgazdálkodást.
És sikerült.
- Ray. - Jesse.
Szia! Örvendek.
Hadd mutatkozzak be! A nevem Ray Archuleta.
Már 32 éve dolgozom…
A talaj egészségesebbé tétele
és a tudásunk átadása volt a cél.
Mentorálni akartunk másokat,
segíteni, hogy rájöjjenek,
ők is a bolygó részei,
és jobban is odafigyelhetünk a Földre.
Régen a mezőgazdasági magazinokban egy cikk sem volt a talaj egészségéről.
Most már nincs olyan újság,
amiből hiányozna ez a téma.
Ez reményre ad okot.
Sokkal gyorsabban javíthatjuk a talaj egészségét, mint azt gondoljuk.
Mikor beszédet mondok,
gyakran vannak olyanok, akik kizártnak tartják, hogy működik ez a módszer.
Velük fogadást szoktam kötni.
A farmomat is rá merem tenni, hogy náluk is működne ez a módszer.
A talaj egészségének alapelvei a következők:
minél kevesebb gépi beavatkozás, diverzitás,
takarónövényzet, élő gyökerek a földben, állatok bevonása.
Ezek az alapelvek univerzálisak.
Semmi kétségem afelől,
szó szerint semmi,
hogy ez a módszer a világon bárhol működne.
Nézzük meg a szomszédom földjét,
amit parlagon hagytak.
Már több mint egy éve semmi sem terem rajta,
kivéve ezt a pár gyomnövényt, ami ellenállt a gyomirtónak.
Ez egy ökológiai sivatag.
Most nézzük meg a mi legelőinket!
Mindenféle növény terem itt.
Sok a rovar.
Itt legelésznek az állataink.
Kora tavasztól késő őszig süt a nap,
a napfényt a növények szénné alakítják,
és a szén hajtja a rendszert.
Itt egészséges a talaj.
A másik oldalon csak por van.
Honnan jöjjön az ételünk?
Melyik modell állítsa elő az élelmiszert?
Számomra egyértelmű a válasz.
Világszerte sok ember
használja a talajmegújítás módszerét, hogy meggyógyítsa vele a földet,
és kiegyensúlyozza az éghajlatot.
Léteznek igazán nagy projektek is.
Tudjuk, hogy a világ földterületének 25 %-át
az idők során tönkretette az emberiség.
Ha megnézzük a civilizáció bölcsőjét,
Görögországot és Rómát,
sok helyen csak sivatagot találunk.
A szél homokot fúj az egykori nagy civilizációk romjai köré.
A Loess-fennsíkon, a kínai civilizáció bölcsőjében
született meg a mezőgazdaság.
Mikor megkértek, hogy filmezzem le a Loess-fennsíkot,
egyszer csak egy hegytetőn találtam magam,
ahonnan 360 fokban körülnézhettem, de sehol se láttam életet.
Ökológiailag elpusztult a fennsík.
A Földön állítólag itt volt a legnagyobb az erózió,
a hely tele volt szegényekkel.
Eldöntöttem, hogy életem hátralévő részében ezt próbálom majd helyrehozni.
Akkoriban nehéz volt elképzelni,
hogy ezt még helyre lehet hozni.
1994-től 2009-ig, 14 évig dolgoztunk
35 ezer négyzetkilométernyi területen, ami akkora, mint Belgium.
A legjobb kínai tudósok segítettek.
A Világbank nemzetközi tudósai is támogatták a projektet.
Műholdakkal térképeket készítettek,
így minden vízgyűjtő terület egyedi címmel rendelkezett.
És az eredmények lenyűgözőek voltak.
1994
2009
1994
2009
35 0000 NÉGYZETKILOMÉTERNYI FÖLDET REGENERÁLTAK
1994
Több száz millióan törtek ki a szegénységből.
Találkoztunk analfabétákkal,
akik gyerekei most az ország legjobb egyetemeire járnak.
Az emberek a Paradicsomban születtek.
Ha regeneráljuk az összes tönkrement földet a világon,
visszatérhetünk a Paradicsomba.
Ha helyre akarjuk állítani a gazdaságot,
ha regenerálódni szeretnénk,
akkor ez a módja.
A folyamat során újra termékenyek lesznek a talajok,
biodiverzitás jelenik meg ott, ahol korábban élet sem volt,
ez mindenkit elégedettséggel tölthet el.
Szóval hozzuk helyre a Föld egy kis darabját minden nap!
Nem olyan nehéz feladat.
Ha nem tereljük el a figyelmünket csillogó tárgyakkal,
és rájövünk, mi az, ami igazán fontos számunkra,
elérhetjük, hogy újra megjelenjen az élet a kihalt területeken is.
Ezzel mindenki elégedett lehet, és talán van,
aki még az élet értelmét is megleli.
Ebben mindenki érintett.
Minden cselekedetünk hatással van minden egyes további cselekedetre,
mint egy hullám a tóban.
Mi hozzuk a döntéseket,
amik pozitív hatással lehetnek erre a gyönyörű bolygóra,
hogy az ükunokáink hetedik generációja is felnőhessen a Földön.
Legyen lehetőségük nagy vörösfenyőt látni,
tiszta vízben úszni,
ahol akár ki is nyithatják a szájukat, ha megszomjaznak.
Most kell cselekednünk,
ha azt szeretnénk,
hogy a gyermekeink a jövőben semmiben se szenvedjenek hiányt.
Száz vagy akár ezer kilométert is vezetek, ha kell,
csak hogy megmentsek egy farmot, és felnyissam egyvalaki szemét.
Ha egyvalakit sikerül meggyőznöm,
nem tudhatom, ő hány további ember szemét fogja felnyitni.
Velünk is ez történt. Megváltozott a szemléletmódunk és az életünk is.
Ez nem a vallásról vagy a politikáról szól,
hanem a szeretetről.
Mert ha szeretünk valamit,
azt meg akarjuk érteni, gondoskodni szeretnénk róla,
meg akarjuk védeni őt.
Ez a feladatunk.
Ahogyan a gombáknak, a férgeknek és a baktériumoknak is
ez a feladata.
Ha gondoskodunk róluk, ők is gondoskodnak rólunk.
A legkisebb mikrobáktól
a legnagyobb élőlényekig
a kék bolygónk tele van élettel.
Több millió éven át gyógyította magát, és fenntartotta az egyensúlyt.
De most fajunk
a létező legnagyobb próba előtt áll.
A feladatunk egyszerű.
Hasznosítanunk kell a Föld regeneráló erejét.
Kössünk alkut!
Nem fogom feladni, ahogy neked sem szabad.
NÖVÉNYEKET A FÖLDRE
A TALAJ MEGMENT MINKET
TISZTELD A FÖLDET
REGENERATÍV ÉTREND
LÁBUNK ALATT A MEGOLDÁS
A FÉRGEK A BARÁTAINK
ÜLTESS FÁKAT
KEVESEBB SZEMETET
A FÖLD ÚJRA SZÉP LESZ
VELE VAGYOK
SZAVAZZ A TALAJRA
BIODIVERZITÁS
KOMPOSZTÁLJ
A TALAJ MEGMENT MINKET
EGYÜTT MEGÚJÍTHATJUK A FÖLDET
CSATLAKOZZ A MOZGALOMHOZ,
HOGY HELYREHOZZUK A TALAJT ÉS AZ ÉGHAJLATOT
TALÁLD MEG A KÜLDETÉSED
A KISSTHEGROUNDMOVIE.COM OLDALON
Mi a szén-dioxid?
Hát…
A szén-dioxid…
Nehéz kérdés. Most megfogtál.
Azt hiszem, szénből áll, és még két atomnyi vagy molekulányi
akármiből.
Valami rossz dolog?
Méreg, amit kilélegzünk, és elpusztít minket.
Te személy szerint mit teszel az éghajlatváltozás ellen?
Szeretném kivenni a részem.
Fém szívószállal.
- Papír szívószál. - Nem műanyag.
Papír szívószál.
Újrahasznosított szívószál.
Feltöltődöm, ha idejövök.
Ha a papír szívószál az egyetlen reményünk,
akkor nagy bajban vagyunk.
Visszafordíthatjuk az éghajlatváltozást, ha mindent jobbá teszünk,
és nem csak a rosszat javítjuk ki.
El tudod ezt képzelni?
Nem pusztítanunk, hanem regenerálódnunk kell.
Ez királyul hangzik!
Jöhet a regeneráció!
A feliratot fordította: Szőke-Kis Lilla