Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Jorden er hjem til et voksende antall Homo sapiens og mange andre skapninger.
Det er et flott sted å bo.
Når det gjelder fremtiden til planeten vår…
Nå til en advarsel om klimaendringer.
Naturkatastrofer som orkaner og skogbranner…
En ødeleggelse av naturen som truer menneskeheten.
Den sjette masseutryddelsen er allerede godt…
Det er overveldende mye dårlige nyheter om planten vår.
Frykten for at vi er på vei mot stupet,
lammer de fleste av oss.
SKUESPILLER / MILJØAKTIVIST
Sannheten er…
…at jeg har gitt opp.
Og det har kanskje du også.
Men hva om det fantes et alternativ?
UTRYDNINGSTRUEDE DYR
Dette er historien om en enkel løsning, en måte å helbrede planeten på
og unngå at menneskeheten blir utryddet.
MENNESKER
Løsningen jeg snakker om ligger rett under føttene våre,
og den er like gammel som jorden.
Vi kaller det jordsmonn, jord eller grunn.
På grunn av den store mengden
og evnen til å binde enorme mengder drivhusgasser,
kan det være svaret som balanserer klimaet vårt,
fyller opp ferskvannforsyningen og gir verden mat.
Det er derfor noen kjemper for å redde jordsmonnet,
i håp om at det kan…
…redde oss.
Jeg er en bevaringsagronom.
Jeg har vært i alle delstatene, fra Alaska, til Puerto Rico, til Hawaii.
Jeg har også blitt bedt om holde tale i Europa og Australia.
Jeg har ikke hatt tid.
Behandler vi jorda rett, kan vi fikse mange problemer.
BEVARINGSOMVISNING
Sunn jord gir sunne planter.
Sunne planter, sunne dyr, sunne mennesker, sunt vann,
sunt klima.
Dette er viktig i dag.
Å lære hvordan jordsmonnet fungerer, og lære å drive jordbruk som naturen gjør.
Jeg har lært at jobben min er å så et frø.
Driver man et naturlig jordbruk, kan man redusere utgiftene
og tjene mer penger.
Dette er mitt kall. Så enkelt er det.
Dette kan være en…
Jeg har bodd i fire eller fem delstater. Vi møter det samme problemet overalt.
Massiv erosjon.
Erosjon betyr at jorda tørker ut.
Rask erosjon begynte da mennesker utviklet plogen.
Formålet var å pløye jorda for å så frø.
Store områder rundt byer var pløyd for å plante korn innen bronsealderen.
Men etter hvert som jorda eroderte, ble de store imperiene…
…til støv.
Men vi trenger ikke å gå tusenvis av år tilbake
for å finne farene ved erosjon.
På 1930-tallet opplevde USA historiens største menneskeskapte miljøkatastrofe.
Den ble kalt…
…støvskålen.
Forårsaket av bønder som pløyde den en gang fruktbare prærien
og lot jordsmonnet ligge eksponert.
Ved utgangen av 1934,
var omtrent 800 millioner mål dyrket mark permanent ødelagt.
På en togturné fikk president Franklin D. Roosevelt
se ødeleggelsen av USAs jord med egne øyne.
Deretter opprettet han Soil Conservation Service for å redde nasjonens jordsmonn.
Det jeg har sett...
…gir meg bekreftelse...
…på det jeg lenge har trodd.
At vi skal overvinne dette problemet.
Det handler om å utarbeide en plan hvor vi samarbeider med naturen,
istedenfor å fortsette slik vi har gjort, å prøve å temme naturen.
Pløying av jorda drives det fortsatt med.
Men det gjør også Franklin D. Roosevelts Soil Conservation Service.
Det ble en del av det amerikanske landbruksdepartementet,
og heter nå Natural Resources Conservation Service.
NRCS.
Vi vil at vannet skal renne ut gjennom en levende plante.
I dag prøver NRCSs medarbeidere, som Ray, å få bøndene til å redusere pløying…
Det lever mikrober der, og det kalles den porøse sfæren.
…og redusere sprøyting av kjemikalier som skader jorda.
Pløying er blant det mest inntrengende vi gjør i dagens jordbruk.
Det er ingen venn.
Budskapet er enkelt.
Men å få budskapet ut er vanskelig.
Vi har et sosialt problem. Vi har et utdanningsproblem.
Vi kan ikke fikse økologiske problemer før vi får orden på det.
Jeg har vært i NRCS i 31 år.
Jeg ble overrasket da jeg underviste rundt i landet.
Jeg sa: "Produsentene våre vet ikke hvordan jordsmonnet fungerer."
De forstår ikke grunnleggende økologiske prinsipper. Alt drives av karbon.
Vi er bygget av karbon. Jordmikrobene går på karbon.
Karbon er motoren. Det styrer systemet.
Men når det gjelder karbonets rolle i verden,
er det litt forvirring.
For å være spesifikk, er karbondioksid en gass.
Vi puster det ut, og planter puster det inn.
Vi lager også karbondioksid ved å brenne fossilt brensel.
Men karbon er ikke dårlig.
Faktisk er det grunnlaget for alt liv på jorden.
Tendensen nå, er at vi er i krig med karbon.
Karbon er skurken. Jeg mener det er en misoppfatning.
Karbon er den snille.
Vi er karbon.
Jeg er 16 prosent karbon, og alt er kommet fra å spise vegetasjon
og andre dyr som spiser vegetasjon.
Planter bruker sollys som energi,
drar karbondioksid ut av atmosfæren og lager karbonbrensel,
og slik vokser de.
KARBONDIOKSID, OKSYGEN, KARBON
Men 40 prosent av karbonbrenselet sender de ned til røttene.
De slipper det ut på en strategisk måte for å mate mikroorganismene.
Planter gir mikroorganismene karbon,
og jordas mikroorganismer gir plantene næringsstoffer.
Og i den prosessen
lager mikroorganismene karbonlim av karbonbrenselet.
Og de lager leveområder.
Små lommer i jorda som kontrollerer flyten av luft og vann.
Det er én av måtene karbon tas opp i jordsmonnet.
Med andre ord har jord den unike evnen
til å binde karbondioksid fra atmosfæren.
Det er stort.
Og det som er enda mer utrolig,
er at jorda inneholder et helt univers av liv.
Jeg studerte jordfag i flere år på college, og jeg visste det ikke.
Jeg visste ikke hvordan jorda fungerte.
Den lever.
I hver håndfull sunn jord, er det flere organismer
enn antall mennesker som noen gang har levd.
Disse organismene behandler organisk materiale som er i jorda
og omformer næringsstoffene til en form planten trenger.
Sammenligner man jordens mikrobielle mangfold
med det mikrobielle mangfoldet vi ser i mennesker,
har man flere bakterier i kroppen enn man har menneskeceller.
Ja, vi er omtrent én prosent mennesker og 99 prosent mikrober.
Det er sant.
Maten vi spiser
tygges og brytes ned i små biter,
som igjen blir spist av bakteriene i tarmen vår.
Når du for eksempel spiser kål, konsumerer ikke kroppen kålen.
Bakterier konsumerer kålen.
Og du lever av det bakteriene har bearbeidet og frigjort
ved å konsumere kålen.
Å spise jord gir god helse.
Jeg mener at vi må spise
planter som tar opp helsebringende næring fra jorda.
Mannen min er idrettsutøver, så han vil gi kroppen sin
best mulig næring, så han kan prestere.
Jeg kjørte kroppen min så hardt i løpet av sesongen
at det siste jeg vil, er å gi den mat jeg ikke klarer å fordøye,
og ikke gir den næringen jeg trenger
for å reparere og regenerere kroppen min optimalt.
Jordsmonnets kvalitet er selvsagt viktig,
fordi det er utgangspunktet for matens kvalitet.
Kvalitetsmat gir god helse.
Alt kommer fra Moder jord.
Helsen vår og planetens helse henger sammen.
Hvis vi velger sunn mat, skaper vi gjensidighet.
Ikke bare blir vi sunnere og føler oss bra, men jorden blir sunnere.
Å ta vare på mikrobene i jordsmonnet er avgjørende for menneskers helse.
Men å sprøyte den med giftige kjemikalier,
det har en annen effekt.
All jord som er under kjemisk konvensjonelt jordbruk
er nesten helt blottet for mikroorganismer.
Å sprøyte jorda med giftige kjemikalier dreper mikrobene som gir god helse
og absorberer karbonet fra atmosfæren.
Jo mer vi pløyer jorda, jo svakere blir den,
og flere bønder må ty til kjemiske sprøytemidler.
Dette er det industrielle jordbrukets onde sirkel.
Og denne sirkelen ble utviklet som et resultat av krig.
Industrielt jordbruk stammer fra en tysk forsker ved navn Fritz Haber.
Haber utviklet en prosess for å lage syntetisk nitrogengjødsel
som økte matproduksjonen.
Hans andre vitenskapelige gjennombrudd var fremstillingen av giftstoffer
kjent som plantevernmidler.
Haber brukte sprøytemidlene som historiens første kjemiske våpen.
Så utviklet han giften som ble brukt i gasskamrene i Holocaust.
Da krigen var over,
hentet amerikanske kjemikalieselskaper Habers gifter til USA…
UGRESSMIDDEL
…og solgte giftige kjemikalier som sprøytemidler til amerikanske bønder.
Dow ville demonstrere effektiviteten til sine kjemiske mordere på landsbasis.
Da krigen var over,
gikk all energien som ble brukt til å bekjempe fiendene i verden
til kampen mot fiendene på gården.
ALDRIN TAR KRIMINALITET VED ROTEN
Plutselig var den kjemiske gjødselen, nitrogen, tilgjengelig,
og bønder kunne dynke åkrene med den.
Selv om de ikke tok vare jorda, ville avlingene være gode en stund.
Disse innovasjonene fra krigstiden
skapte det mektigste industrielle matproduksjonssystemet
verden noensinne hadde sett.
Vi skapte infrastruktur rundt enkeltindustrier,
så delte vi opp husdyr og avlinger.
Vi fant folk som var dyktige til å avle husdyr,
og folk som var dyktige til å dyrke avlinger,
og delte de to leirene.
AVLINGER HUSDYR
Det innledet et stort filosofisk skifte når det gjaldt jordbruk.
I stedet for å forstå og hedre naturlige prosesser,
brukte vi bare mer kjemikalier. Vi brukte flere og flere av dem.
Det bare økte og økte.
Det krever mer nitrogen for å dyrke korn nå enn i 1960.
NITROGENGJØDSEL = KORN
Kjemisk gjødsel maskerer problemet med nedbrutt jordsmonn.
Moderne jordbruk ble ikke utviklet for å bevare jordsmonnet.
I dag er de vanligste avlingene genetisk endret
for å motstå giftige sprøytemidler.
For eksempel blir den vanligste avlingen i USA, mais,
nesten alltid sprayet med glyfosat.
Kjemikaliet, som mistenkes å forårsake kreft, er så oversprøytet
at det har funnet veien til drikkevannet vårt.
Disse kjemikaliene, som ble ansett farlige til å begynne med,
blir nå brukt i mengder som ville vært utenkelig for 20 år siden.
GLYSOFATSPRAYING 1992-2020
For hver amerikaner sprøytes det hvert år
1,4 kilo giftige kjemikalier på maten som dyrkes på gårdene våre.
1,4 KILO PER PERSON
Det går ned i jorda. Det havner i vannet.
Inn i kroppene våre. Det er ikke bare på maten du spiser.
Det er overalt.
GIFTIG TRUSSEL?
De fleste plantevernmidler og ugressmidler
overføres direkte til barnet gjennom brystmelk.
Det er over 200 fagfellevurderte studier
som knytter sprøytingen av disse giftige kjemikaliene
til ADD hos barn, barnekreft og medfødte misdannelser.
Det er derfor juryer nå tildeler milliarder av dollar i skadeerstatning
til folk som fikk kreft etter å ha brukt glyfosat.
Vi vet for eksempel at glyfosat, som også kalles Roundup,
har en effekt på magemikrober
som kan gi forstyrrelser som kan føre til sykdom,
inkludert kreft.
Kjemikaliene gjør oss syke
fordi de giftige kjemikaliene som dreper mikrober i jordsmonnet,
også dreper mikrobene i kroppen vår.
Jeg pleier å si til folk at kroppen takler akutt stress,
men den takler ikke kronisk stress. Det samme gjelder jordsmonnets økosystem.
Fortsetter man å dumpe soppmiddel, ugressmiddel,
insektmiddel og fortsetter å pløye…
…er lik kronisk stress.
Det slutter å fungere.
Siden det kjemiske jordbruket økte verden over på 1970-tallet,
har vi mistet en tredjedel av jordens matjord.
Men industrielt jordbruk skader ikke bare jordsmonnet.
Det påvirker også noe mye større.
Tidenes...
…største...
…tsunami,
den perfekte stormen, er på vei mot oss.
Men fossilt brensel, karbon, kull og gass,
er ikke det eneste som forårsaker klimaendringer.
Fordi vann og karbon
lagres i jordsmonnets organiske materiale, frigis karbon dersom jorda blir skadet.
Karbon går tilbake til atmosfæren.
Sunt jordsmonn absorberer vann og karbondioksid.
Men når vi ødelegger jordsmonnet, frigir det vann og karbondioksid.
Dette tørker ut jorda og gjør den til støv.
Prosessen kalles forørkning.
Og hvordan vi håndterer det,
kan avgjøre skjebnen til mer enn bare klimaet vårt.
Forørkning er et flott ord for landområder som blir til ørken,
og det skjer bare når vi lager for mye barmark.
Jordsmonnet, plantene og klimaet henger sammen.
Uten levende planter,
blir det mer fordamping.
Vi vil ha transpirasjon, at fuktigheten går gjennom planten.
Når den gjør det, øker fuktigheten. Og når fuktigheten øker, får vi mer regn.
Seksti prosent av nedbøren kommer fra havet.
Men mange vet ikke at 40 prosent kommer fra små vannsykluser
hvor regnet kommer fra innlandet.
TRANSPIRASJON FRA PLANTER OG TRÆR
Vi har forstyrret de små vannsyklusene.
Det skjer når det slippes for mye varme fra bar jord.
Det oppstår store virvler av varm luft.
I stedet for å tiltrekke seg regnet, dytter de regnskyene bort.
Tar man en kvadratmeter med bar jord,
vil den være mye kaldere ved daggry og mye varmere midt på dagen
enn hvis det samme området er dekket med planteavfall.
Du har forandret mikroklimaet.
Når man gjør det…
…på mer enn halve jordens landoverflate…
…endrer man makroklimaet.
Forørkning er en presserende trussel mot klimaet og arten vår.
Jeg har en enkel beskjed til dere.
To tredjedeler av verden er i en forørkningsprosess.
Grunnet forørkning av jordsmonnet rundt om i verden,
blir 40 millioner mennesker tvunget bort fra hjemmene sine hvert år.
Det blir anslått at en milliard mennesker
vil være flyktninger på grunn av forørkning innen 2050.
Mer enn 20 sivilisasjoner fra alle verdensdeler,
har gått under på grunn av at jordbruket har ødelagt miljøet.
Samfunnene deres taklet ikke
det svekkede miljøet og den økende befolkningen.
Vi gjør det samme på et globalt nivå.
Dårlig jord fører til fattigdom.
Som fører til sosial kollaps.
Dårlig jord fører til hyppigere flom og tørke,
og masseinnvandring over grenser og til byer.
Det fører til ideelle rekrutteringsvilkår.
Det vi…
UTMARKSLEDER
…vet nå, er at måten vi mater oss selv på,
undergraver økologien vi er avhengige av.
Så den langsiktige prognosen for vår overlevelse på planeten,
gitt at vi fortsetter som før, er ekstremt dårlig.
Ifølge USA, vil verdens gjenværende matjord være borte innen 60 år.
Så med mindre vi finner en måte å redde jordsmonnet på,
har vi 60 avlinger igjen.
De globale problemene vi står overfor kan virke uoverkommelige.
Men i hver kamp som virker umulig, finnes de som nekter å gi opp.
Skal vi se. La oss gjøre det.
Vi gjør det og et par demonstrasjoner.
Vi er heldige som har Ray Archuleta med oss i dag.
Ray, er ganske beryktet, som dere skjønner.
Han har sitt eget reality-show.
Da overlater jeg gulvet til Ray.
-Vi setter pris på at du er her. -Takk.
Dette er en superdatamodell av NASA.
Vi er bekymret for det røde og lilla som er CO2.
Legg merke til datoene.
Dette er februar.
Mars.
Hva gjør vi i mars, april? Hva gjør vi i moderne jordbruk i april?
Vi pløyer.
KARBONDIOKSID
Vi pløyer jorda.
Se på de enorme mengdene med CO2.
Se på datoene.
Mai.
La oss se hva som skjer i juni.
Se hvordan fargene endrer seg.
Hva skjer i juni, mine damer og herrer?
Ser dere hvor mektige levende planter er?
Tenk hvis all utmark var dekket.
En dekket planet er en sunn planet.
Vi kan løse mange av klimaproblemene våre
hvis vi binder CO2 gjennom planter og ned i jorda der den hører hjemme.
Mennesker påvirker landskapet mest gjennom landbruk.
Vi har frigitt karbon fra jorda gjennom tusenvis av år med jordbruk,
som nå er i atmosfæren.
Det er nå en del av arvebyrden av karbondioksid.
Mange deltar i diskusjonen om jordhelse
fordi den kan få karbonet ned i bakken igjen.
Han er miljøforkjemper og står bak boken Drawdown,
den mest omfattende planen for å reversere global oppvarming.
Ta godt imot Paul Hawken.
Hva gjør planen din annerledes og den mest omfattende?
Den er annerledes fordi det er den første noensinne.
Jøss.
Man kan ikke oppnå nedtrekk uten karbonbinding.
Karbonbinding er å bruke planter, trær, stauder
og beite- og jordbruksmetoder for å fange karbon og lagre den i jorda
og beholde den i flere tiår, om ikke århundrer.
Vi kartla, målte og modellerte
de hundre mest reelle løsningene på global oppvarming.
Med "løsninger" mener jeg ting vi kan. Det kan skaleres.
Og hvis vi fortsetter å skalere på en streng, men rimelig måte i 30 år,
kan vi snu den globale oppvarmingen.
NEDTREKK
Når du snakker med folk om denne flotte teknologien
som har eksistert i millioner av år,
som tar karbon ut av atmosfæren og lagrer den trygt i jorda,
og at det er planter som samarbeider med mikroorganismer i jorda,
virker det for lett.
Å plassere det atmosfæriske karbonet i jorda er kanskje en enkel idé,
men å gjøre det på global skala krever
politikk.
Og når det gjelder politikken rundt klimaendringene,
la oss bare si…
…at det er mye tomprat.
TRIUMFBUEN
GOD DAG! FRANKRIKE
I 2015 holdt USA et klimatoppmøte i Paris.
Det ble kalt COP 21.
40 000 delegater fra 196 land
møttes for å komme til enighet om hvordan klimaendringene skal takles.
Det var presentasjoner, møter,
taler, taler og atter taler.
Jeg heter Bunkin.
Ta på skjermen min.
Det var ett forslag som virkelig ga håp, og det ble presentert av denne fyren.
FRANKRIKES JORDBRUKSMINISTER
Jeg kommer fra en landsby i en region som heter La Sarthe,
en liten landsby med 256 innbyggere som drev landbruk.
Det var mange bønder der, så jeg ble tidlig interessert i jordbruk.
DET FRANSKE DEPARTEMENTET FOR LANDBRUK OG SKOGBRUK
Frankrike har den største jordbruksvitenskapelige institusjonen
i Europa.
Den heter INRA, og har studert jordsmonnet i over hundre år.
INRAS VITENSKAPSTEAM
INRA utviklet nylig et program kalt "4 for 1000-initiativet".
Målet deres er å øke karboninnholdet i verdens jordsmonn
med 0,4 prosent årlig.
Det vil binde samme mengde karbon som menneskeheten slipper ut hvert år.
Jorda kan holde på mer karbon
enn atmosfæren og plantene som lever på jordoverflaten til sammen.
Vi har en fantastisk mulighet til å kunne lagre karbonet i jorda
i løpet av relativt kort tid.
Det primære verktøyet i jordbruk er jorda.
Det er ikke traktoren. Det er ikke skurtreskeren.
Det er ikke satellitten. Det er jorda.
Det som står på spill,
er det som skjer etter COP 21.
Hvis alle her blir klar over jordsmonnets rolle,
og folk forstår at jord kan fylles med karbon,
må vi handle deretter for å nå disse målene.
På et sidemøte under COP 21,
presenterte Le Foll, den franske landbruksministeren,
en idé som kan endre verden.
Mine damer og herrer.
Regner man all dyrket mark og jorda i skogene,
har vi et enormt potensial.
Det at vi kan implementere en konkret løsning
i kampen mot klimaendringer, en løsning som kan lagre like mye karbon
som vi slipper ut hvert år, det er stort.
Målet vi må nå sammen for å kunne lykkes, er 0,4 prosent.
Takk.
På 4 for 1000-arrangementet,
signerte mange land Stéphane Le Folls forslag
om å binde karbon i jorda.
Tretti land fra hele verden signerer på det jeg tror
vil bli en av de viktigste endringene innen jordbruk.
For å oppnå 0,4 prosent, må vi endre måten vi driver jordbruk på.
Å drive jordbruk på en måte som binder karbon,
krever en radikal reduksjon i giftige plantevernmidler,
genmodifiserte organismer og syntetiske kjemikalier.
Men de tre største bidragsyterne til karbondioksid,
og de tre største landbruksprodusentene er fraværende i avtalen.
India, USA og Kina dukket ikke opp.
Frustrerer det deg at USA ikke skrev under på avtalen?
Ja, det gjør det.
Fordi dette er første gang et helt land, Frankrike,
et mindre land enn USA, men et stort landbruksland,
har foreslått et globalt og politisk initiativ
som knytter kampen mot global oppvarming til at vi må endre jordbruket.
Men når det gjelder USA, er de ikke klare ennå.
Og etter alt det, kunngjorde USA at de har trukket seg fra Parisavtalen.
Hvis vi skal lykkes i å balansere klimaet, må vi bytte til fornybar energi.
Men ingenting vil endre
den enorme mengden karbon vi allerede har sluppet ut i atmosfæren.
Siden den industrielle revolusjonen begynte i 1750,
har vi sluppet ut rundt 1000 milliarder tonn,
også kjent som gigatonn, karbondioksid ut i atmosfæren.
Det kalles vår arvebyrde av karbon.
ARVEBYRDE, 1000 GIGATONN
Og selv om vi stanset alle klimagassutslipp i dag,
vil den gamle karbonmengden fortsatt være der.
Det gamle karbondioksidet
vil fortsette å varme opp atmosfæren i flere tiår, om ikke århundrer.
Så hvis vi bare snakker om å redusere utslippene, er det ikke nok.
Hvis ikke elbiler og solcellepaneler er nok,
hva er løsningen?
Det eneste målet som gir mening for menneskeheten,
er nedtrekk,
en årlig nedgang i karbon i den øvre atmosfæren.
Alt annet er klimakaos.
Hvis vi vil oppnå nedtrekk,
må vi takke jorden
og begynne å dyrke planter og trær på en helt ny måte.
Når vi har oppnådd nedtrekk, får vi nedkjøling innen 20 år.
Begynnelsen på nedkjøling.
Er du 20, 30 år gammel i dag,
kan du si: "Vi kan oppnå dette i min livstid."
Med andre ord, de samme praksisene som leger jorda vår,
helbreder også klimaet vårt.
For å stabilisere jordens klima,
kan vi bruke den kraftigste karbonfangstteknologien.
Fotosyntesen i planter og mikroorganismer i jorda.
Jordbrukstypen som gjør dette best og binder mest karbon,
er basert på konseptet...
…regenerering,
som ganske enkelt betyr å reparere skaden vi har gjort,
og forbedre det.
Nå sitter vi i en matskog.
Dette er skogslandbruk.
Det er jordbruk gjennom trær. Tremangfold.
Jeg har et avokadotre, banantre, fikentre, kaffetrær.
Vi gikk fra mange avokadotrær til å ha rundt 40 ulike fruktvarianter.
Ved å ha mangfold, kan vi høste hver måned.
Hvis du vil gjøre noe som påvirker Moder jord, plant et tre.
Du trenger ikke så mye plass for å bygge en matskog.
Bare et titalls kvadratmeter.
Du må se ut og tenke:
"Er det noe i matbutikken jeg kan dyrke istedenfor at det fraktes verden rundt?
Hva kan jeg dyrke selv i hagen min?"
Regenerativt jordbruk høster mer mat per mål.
Det kan skaleres til hele jordbrukssystemet vårt.
Og det gjøres allerede nå, i dag.
Jeg er en rancher. Det er det jeg foretrekker å bli kalt.
En bonde dyrker avlinger. En rancher driver med husdyr.
Grunnen til at jeg vil bli ansett som rancher,
er fordi jeg liker levende ting og å ta del i levende økosystemer.
Og driften min handler om et levende økosystem.
Vi kjøpte dette stedet i 1991.
De to første årene drev jeg på konvensjonelt vis.
Tung pløying. Mye syntetiske midler.
I 1995, dagen før jeg skulle begynne innhøstingen,
mistet jeg hele avlingen i en haglstorm. Vi ble helt utslettet.
Ingen inntekter fra avlingene.
Det var tøft, for vi hadde ikke forsikring.
I 1996 mistet vi hele avlingen til hagl igjen.
Så kom 1997…
BE FOR REGN
Ingen fikk tresket et hektar. Det var ekstrem tørke i området.
I 1998 mistet vi 80 prosent av avlingen vår til hagl.
Det var fire år uten inntekter på avlinger.
Naboene gned seg i hendene og ville ha eiendommen min.
Det ble tøffe tider økonomisk, og banken ville ikke låne meg mer penger.
Beste som kunne skjedd.
Jeg skulle ikke mislykkes.
Jeg måtte begynne å fokusere på hvordan jeg kunne få gården
til å produsere avlinger uten alle hjelpemidlene?
Så jeg begynte å studere økosystemer i jordsmonnet.
Jeg leste faktisk Thomas Jeffersons gamle journaler,
fordi jeg ville finne ut hvordan man gjorde det
før alle de syntetiske stoffene.
Vi har fremmet å ikke pløye jorda i mange år.
Ingen pløying betyr at du ikke bearbeider jorda.
Bare sår direkte i jorden.
Dette er en direktesåmaskin.
Slike såmaskiner er tilgjengelige i hele verden.
Den bidrar til å dyrke frem matjord.
Alt utstyr for jordbearbeiding ødelegger matjorda.
Dette er såhjulet.
Det holder gjenlegget så disken kan lage et kutt, et lite snitt er nok.
Frøene sås i en bestemt hastighet per mål.
Denne går rundt og legger en liten mengde jord over frøet.
Vi beholder det beskyttende laget
for å bevare jorda mot vinderosjon og vannerosjon.
Avlingene krever mye mindre fuktighet med denne metoden.
Her vil regnet trekke ned i jorda.
Regner det på bar jord, vil det renne bort og fordampe raskt.
Upløyd jord lagrer mer vann, og øker dermed mikrobeveksten,
noe som fører til mer plantevekst og lokal nedbør.
Dette er regenereringens gunstige syklus.
Gabe Browns jord binder også mer karbon fra atmosfæren.
For hver prosent økning i organisk materiale,
binder fire mål jord ti ekstra tonn karbon.
Det er mye.
Vi må redusere pløying.
Vi må dyrke dekkavlinger. Vi må ha levende røtter hele tiden.
Vi kan ikke ha perioder hvor ingenting vokser der.
Vi må begynne å bruke disse prinsippene for å gjenopprette vannsyklusen.
Og det er mulig.
Jeg tar dere med til en åker med en flerartet dekkavling.
Formålet med en dekkavling, er å forbedre jordsmonnets levetid og ytelse.
Hvis jeg drev monokultur på denne åkeren,
ville jeg bare matet jordbiologien med én type roteksudat.
Jeg dyrker 19 arter her. Vi akselererer biologisk tid.
Vi mater jordbiologien det det tar en vanlig bonde 19 år å gjøre.
Jeg gjør det på ett.
Folk spør: "Hvordan tjener du penger på dette?"
Husdyrene våre beiter her om vinteren
og fremskynder prosessen med å regenerere jorda.
Dyr som beiter levende planter er en del av karbonsyklusen.
På de nordlige slettene ble jordsmonnet dannet
av store flokker bison og elg som ble jaget av rovdyr,
som beitet og tråkket ned karbonet og plantene i jordoverflaten.
De kom ikke tilbake på et år, når beitet var grodd tilbake.
For ikke så lenge siden
var det over 60 millioner bøfler over hele kontinentet.
DET OPPRINNELIGE MIGRASJONOMRÅDET TIL BØFLER
I et forsøk på å sulte de innfødte amerikanerne,
drepte det amerikanske militæret og jernbanen mesteparten av bøflene.
Da avlivingen var over, var det bare noen få tusen
av de majestetiske dyrene igjen.
Der bøffelen en gang vandret, er det nå industrielt jordbruk.
Hundrevis av millioner mål med avlinger…
…for å mate dyr.
Og dyrene er plassert i fôrbinger.
I sin tur produserer fôrbinger enorme mengder drivhusgasser.
Fôrbinger slipper ut en stor mengde klimagasser.
I en beitesituasjon viser dataene at drivhusgassene faktisk bindes.
Den ene metoden gir utslipp, den andre binder.
Problemet er ikke dyrene, men hvor dyrene er.
Kyr kan være bra.
Det er en av de mest kontroversielle uttalelsene
et menneske kan komme med i dag.
Å la kveg vandre og beite landet,
kan bokstavelig talt gjenopplive nok mark til å skape enorme nedtrekk.
Jeg er fra Sørøst-Louisiana. Jeg vokste opp i et skjørt økosystem.
Bevaring har alltid vært en veldig viktig del av livet mitt.
Jeg ante ikke at jorden forørkner.
HILSENER FRA ZIMBABWE
Jeg dro til Zimbabwe for å møte Allan Savory.
Så han kunne vise oss forskjellen på forørkning og regenerering.
Land som har blitt forvaltet gjennom kontrollert beite ved hjelp av kveg,
verdens mest utskjelte dyr.
Vi kjører gjennom en åker i Afrika,
som har vært under Allan Savorys holistiske ledelse i ni år,
det er en Edens hage.
Dette er høyt gress.
Å bruke husdyr til å reversere forørkning, er fullstendig skalerbart
til omtrent to tredjedeler av jordens overflate, og ingenting annet er det.
Og det kan utføres til svært lave kostnader.
Da var vi her.
Slik burde det være.
Du har jobbet her i åtte eller ni år.
Det gikk fra et sted som var på vei til å bli ørken,
og ved å bruke planteetende klovdyr,
har du bokstavelig talt forvandlet det
-til dette. -Ja.
Hvordan pokker får du det til?
Møkk, urin og dyrenes klover får gresset til å gro.
Kveget er aldri på mer enn et hektar av området
-i mer enn tre dager. -Riktig.
Og de kommer ikke tilbake dit på seks til ni måneder.
-Jøss. -Så ingen planter blir overbeitet.
Du kan komme når som helst på året,
hvor som helst på området, og du vil ikke få øye på kveget.
For de er på et område mindre enn et hektar.
Med mindre vi tar deg dit, vil du ikke hvor.
Med tanke på klimaendringene, er det mange som ikke forstår at dette…
-…er bra for klimaet. -Ja.
-Dette binder karbon. -Ja.
Dette tar den ene tingen vi ønsker ut av luften, og lagrer den.
Og lager oksygen.
Ja, hvis vi kan produsere solid gressmark,
kan du trekke enorme mengder karbon tilbake i jorda.
To tredjedeler av verden er gressletter og savanner
hvor nedbøren er for lav
til at det kan vokse skog som gir beskyttelse.
Så gress må stabilisere jordsmonnet.
Man innser at det er slik verden burde se ut.
Slik burde Afrika se ut.
Slik burde Sør- og Mellom-Amerika se ut. Slik burde Texas sett ut.
Det er slik vi vinner.
Vi kan få jorden tilbake til Edens hage, slik den en gang var,
ved regenerering.
Når de brukes smart,
kan planteetere trekke ned karbon og reversere forørkning.
Men det fungerer ikke bare i Afrika. Det fungerer overalt i verden.
OPPLEV CALIFORNIA
-Langbukser i dag. Skal dere ri på hester? -Ja.
Ok.
Jeg vokste opp i et landlig område i Washington,
adoptert av en eldre fra Lakota-stammen.
Vi var ute i naturen hver dag.
Jeg oppdaget permakultur, og det hadde stor innflytelse på livet mitt.
Jeg så at man kan drive et vedvarende jordbruk,
et jordbruk som ikke bare mater planeten,
men også mater folket på en måte som regenererer,
og ikke tømmer ressursene.
Holistiske gårdbrukere som familien Markegard, bruker nøye planlegging
slik at kyrne deres binder karbon og regenererer jorda.
Dette er beiteplanen og kontrolltabellen vår.
Den forteller når og hvor kveget skal være.
Hei!
La oss se. Det er 22. juli,
så de var i G1,
og de skal flyttes hit.
Alle disse innhegningene stemmer overens med dette kartet.
Dette er alle innhegningene hvor kveget er.
Den forteller hvor stor den er.
Jeg kan notere observasjoner og arter med denne ute i feltet.
Vi drifter over 32 000 mål over hele Bay Area,
så vi er hele tiden på farten.
Jeg kjeder meg aldri.
De kaller kyr mobile mikrobetanker,
for kyr bruker mikrober i vomma til å bryte ned fibrene i maten.
Så når kyr bæsjer,
ligger en dampende haug med mikrober igjen på bakken,
og det er kraftige saker for jordsmonnet.
Det er omtrent tre måneder siden kveget har beitet her.
Hørte du det lille poppet da jeg dro den ut?
Det var rothårene som røk.
Tusenvis av meter av slike rothår
kobler sammen alle disse gresstustene
og alle andre arter, gjennom rothårene og sopprot.
Kveget kommer og spiser toppene.
Det som skjer når gressene blir bitt av, er at røttene faller av.
Og hva er roten laget av?
Karbon.
Vi tar karbon fra atmosfæren via fotosyntese
inn i planten, og så går det gjennom planten
og inn i rotsystemet,
karbonet faller av og blir til humus...
…der det hører hjemme.
Landbruksformen vi bruker
skaper milliarder av liv...
…i form av jordmikrober, nematoder,
og fugleliv.
Et rikt dyreliv blomstrer under et jordbrukssystem,
kontra en pløyd åker som er ribbet for liv.
I de fleste av disse pløyde åkrene vokser én ting…
…dyrefôr.
Mais, soya og høy.
Avlingene og fôrbingene som er avhengige av dem,
finnes bare fordi de er subsidiert av skattepenger.
Jeg snakket med en gruppe mais- og soyabønder fra Missouri forrige vinter.
En reiste seg og sa:
"Hvorfor skal jeg plante noe annet enn mais og bønner
når jeg er garantert fortjeneste før jeg har begynt?"
Det amerikanske landbruksdepartementet
bruker noe som heter Commodity Credit Corporation
til å gi bønder prisgarantier for å dyrke utvalgte avlinger.
I det nåværende systemet,
subsidierer skattebetalerne bønder til å dyrke avlingene
som mater dyrene i fôrbinger som avgir klimagasser.
Resultatet?
Jorda vår blir til ørken, og bøndene går i dørken.
Så jeg spør dem: "Hvor mye ville du tjent
dersom myndighetene ikke støttet driften?"
Og det vet de svaret på. De kommer ikke til å tjene penger.
Jeg droppet ordningene og forteller produsentene at jeg ikke vil subsidieres.
Selv med genmodifiserte frø, kjemiske sprayer og statlig støtte,
sliter de fleste bønder med å tjene en dollar per mål.
Men på sine 20 000 mål,
genererer Browns ranch mer enn 25 dollar per mål per år.
Hvis du bygger et sunt økosystem, blir det motstandsdyktig.
Du fjerner risikoen.
Ja, jeg dyrker mais. Jeg dyrker ikke soyabønner, men erter.
Det er godt.
Jeg dyrker også hvete, bygg, havre, vikker,
rughavre, blålusern, økologisk biff, lam, svin,
honning, grønnsaker og mange andre ting.
Jeg bryr meg ikke om prisen på mais og bønner,
for det er en liten del av driften mitt.
Jeg har bygget motstandskraft inn i økosystemet.
Mesteparten av jorda som forvaltes av bønder eies av andre enn bonden.
Vi tror at grunneiere,
når de forstår de langsiktige fordelene av å prioritere jordas helse,
vil oppmuntre bøndene til å prioritere dette.
Når en bonde begynner å prioritere jordhelsen
og ser de økonomiske fordelene, vil de aldri vende tilbake.
Ved å bytte til regenerativt jordbruk,
kan amerikanske bønder øke overskuddet med over 100 milliarder dollar i året,
og droppe subsidiene.
Vi drifter etter et motto.
Vi vil signere baksiden av sjekken, ikke fronten.
Det er et ganske godt motto. Det gir mye mer i lomma.
Det føderale jordbruksprogrammet vi har i dag,
er svært skadelig for regenerativt jordbruk.
For at regjeringene våre skal støtte skiftet til regenerering,
må folket kanskje lede an.
Og det er noen ting du kan gjøre i dag for å redde jordsmonnet vårt.
Dette er en del alles liv hver eneste dag.
Matavfall.
Ja, matavfall er overalt. Alle sørger for det.
HILSENER FRA SAN FRANCISCO
Ikke alle.
SOLRIKE CALIFORNIA
Det finnes kontinenter og andre store regioner
som opplever både høyere temperaturer og tørke.
Det dreper jord. Det dreper liv.
En av løsningene på utfordringen, er å samle matrester fra byer,
som San Francisco, lage kompost og gi den til lokale bønder.
Det hjelper dem å holde på vann, for kompost er en naturlig svamp.
Den uheldige virkeligheten er
at mesteparten av søppelet blir brent eller kjørt på dynga.
Vi må kopiere naturen.
Jeg var ordfører da vi brakte FNs "verdens miljødag" til byen vår.
Vi hadde en ukelang feiring av miljøet og oppfordret til handling.
En av strategiene var å redusere avfall.
KOMPOST
Innbyggere i San Francisco blir faktisk bøtelagt
dersom de ikke sorterer komposten i den grønne dunken.
Vi gir folk insentiver til å unngå de svarte søppeldunkene.
Er den svarte tom, tar vi ikke betalt. Er den full, tar vi mye betalt.
Målet er å fylle de grønne og blå dunkene, kompost og resirkulering.
Vil du flytte musen, må du flytte osten.
I San Francisco
samler vi 700 tonn matrester og planteavfall per dag.
KOMPOSTHÅNDTERING
Klokken er fem om morgenen, og vi lager kompost.
Dette er den viktigste typen søppel,
for det er her næringsstoffene er, og det er her karbonet er.
Vi mottar komposten, matrester fra restauranter og hjem,
og sorterer den.
For 60 dager siden var dette eggeskall, kyllingbein og grønnsaksskrell.
Og nå er det nydelig, ferdig kompost.
Når jeg graver meg inn, er det ganske varmt.
Den komposterer fortsatt aktivt.
Vi samler matrester. Kaster dem i den grønne dunken.
Det kjøres til Recologys kompostanlegg. Vi lager kompost som havner på en gård.
Det er en enkel løsning.
San Francisco ble den mest bærekraftige storbyen i USA på noen få år,
og økonomien vokste.
Om San Francisco kan være et forbilde,
kan suksessen kopieres i andre byer, i andre delstater,
og andre land rundt om i verden.
Kompost er naturlig nedbrytning av organisk materiale.
Når løvet faller på skogbunnen, tar sopp og bakterier over,
og bygger jorda i rotsonen.
Kompost handler om fellesskap. Fra samfunn av mikrober som bryter ned haugen,
til menneskene i Los Angeles som fysisk snur og sikter
og bidrar til den haugen.
MOTORBYEN DETROIT
Jeg samler rester fra restauranter, møkk fra dyrehager.
Møkk! Vet du hvorfor?
For å holde dette borte fra dynga og bruke det til å lage god, rik jord.
Det er grunnen.
Hvorfor tar vi avfall og gjenbruker det? Fordi det ikke er avfall.
Jeg heter Pashon Murray.
Skjebnen min var å bli lidenskapelig opptatt av miljøet.
HILSENER FRA PORT-AU-PRINCE
Da vi dro til Haiti for dette prøveprosjektet med kompost,
tenkte alle at jeg var gal. Det er jeg kanskje.
-Jeg er Steven. -Og du er…
-Møkkamannen. -Jeg er møkkakvinnen.
Ja! Kult.
-Vi er møkkafolkene. -Ja.
Det var et ødeleggende jordskjelv på Haiti.
Vi ville gjøre noe. Og Patricia er en problemløser.
Da hun kom dit, sa hun: "De har et sanitærproblem."
Vannet under jorda ble forurenset.
2,5 milliarder mennesker i verden har ikke sanitæranlegg,
og det gjør at folk blir utsatt for sykdommer.
Vi lærer folk rundt om i verden om komposteringstoaletter
så de kan samle og behandle sitt eget avfall for samfunnet.
Den mest markante endringen vi merket, var lukten.
Opplevelsen av å bo rundt latriner var som natt og dag.
Vi står foran komposthaugen.
-Lukter dere noe vondt her? -Nei.
En del av styrken i dette systemet, er at det er lett å lære.
Du trenger ikke bestille deler eller komponenter.
Folk kan lære å gjøre dette overalt.
Dette er reservebeholderen. Her ligger sagflisen.
Det jeg elsker med termofil kompostering,
er at det bidrar til å løse flere klimaproblemer.
Det beskytter vannressursene.
Å behandle det, bli kvitt alle patogener, og ende opp med kompost.
Når det er ferdig, er det…
…vakker jord.
Man tilfører det til matjorda og får bedre avlinger.
Det eneste problemet
er at folk henger seg opp i at det er menneskebæsj.
Mennesker generelt har bæsjefobi.
Men det de fleste ikke vet, er at over hele USA,
er det avløpsslam i plantejord man kjøper, og det kommer fra menneskelig avføring.
Vi spiser mat. Vi bæsjer den ut.
Vi kan så behandle den og skape næringsrik jord for plantene,
og slik går sirkelen rundt og rundt.
Bæsjen må være med i sirkelen.
Dette er et veldig fint toalett, og jeg vil gjerne gå på do der. Unnskyld meg.
Kompostering er bare én av flere jordbaserte karbonfangstløsninger.
Jo mer regenerativ mat vi velger, jo mer vil bøndene dyrke dem.
Vi har kommet til et kritisk punkt i historien.
Det kan finnes en måte å spise mat på som helbreder planeten.
Vi kaller det regenerativt kosthold.
Jeg har vært veganer i 20 år.
Jeg vil vise at man kan rocke livet på en sunn, sterk og kraftfull måte
på en plantebasert diett.
Spiser du kjøtt, kan du velge kjøtt fra en bærekraftig gård.
Skal vi spise kjøtt, må vi spise kjøtt som kommer fra gressfôrede,
humant avlivede beitedyr.
Dette er det mest avgjørende valget vi kan ta for planetens fremtid.
Hva spiser vi?
Hva slags jordbrukssystem støtter vi? Regenererer eller degenererer vi jorden?
Her har vi to av eggbilene våre.
Omtrent tre dager etter at kveget har beitet i et område,
setter vi ut landhønene.
De er virkelig frittgående. De kan gå til California om de vil.
Vi dro til den lokale butikken og kjøpte et dusin burfrie,
naturlige, humant avlede egg.
Vi tar ett og knekker det.
Her har vi ett fra våre beitende landhøns.
Vårt til venstre er mye mørkere. Se nå.
Ser du hvordan den sprekker lett? Den er rennende.
Se her. Jeg kan stikke fingeren inn flere ganger før den endelig sprekker.
Se på fargen på eggeplommen, og se på forskjellen.
Våre er ute på beite. De spiser det de finner.
Disse, selv om de er burfrie, er de uten tvil innesperret
og blir fôret korn for det meste.
Våre har mye høyere næringstetthet i forhold til disse.
Og det du ser her,
er næringsstoffene og kompleksiteten i regenerativt jordbruk.
Et regenerativt kosthold er viktig,
men det er også samarbeidet med dem som dyrker maten vår.
I dag anslår vi at fem prosent av gårdene prioriterer jordhelse.
Naturkonservatet har inngått samarbeid med National Corn Growers Association
for å etablere Soil Health Partnership.
Målet vårt er å øke dette til 50 prosent av amerikanske gårder
innen 2025.
Ideen om Soil Health Academy ble unnfanget for fem år siden,
da jeg møtte Ray på ranchen for første gang.
Vi ante ikke hva som kom til å skje med planen om å fremme regenerering.
Den er endelig realisert.
-Ray Archuleta. -Jesse.
Hei, Jesse. Godt å se deg.
La meg presentere meg selv. Jeg heter Ray Archuleta.
Jeg har jobbet for myndighetene i 32 år…
Målet vårt var å helbrede jorda ved å lære bort økologiske prinsipper.
Vi ville veilede, inspirere folk til å forstå at de er en del av planeten,
og at vi må få et bedre forhold til den.
Før var det aldri artikler om jordhelse i bondemagasinene.
Nå finner du ingen uten artikler om jordhelse.
Det gir meg håp.
Vi kan forbedre jordhelsen mye raskere enn vi trodde var mulig.
Under presentasjoner
hender det at noen sier: "Glem det. Det kan ikke skje her."
Da gir jeg dem denne utfordringen:
"Jeg vedder ranchen min på at jeg får det til å fungere hos deg."
For prinsippene for jordhelse,
minst mulig mekanisk forstyrrelse, mangfold,
beskyttelse på jorda, levende røtter til enhver tid, kontrollert beiting...
Prinsippene er universelle.
Jeg tviler ikke ett sekund
på at jeg kan få dette til å fungere hvor som helst.
Her borte har vi naboens jorde som er kjemisk brakklagt.
Det har ikke vokst noe der på over ett år,
bortsett fra det motstandsdyktige ugresset som finnes her.
Det er en økologisk ørken.
Så ser du på på jordene våre. Der er et mangfold av ulike plantearter.
Det er insekter, dyreliv, pluss husdyrene som beiter der.
Vi fanger sollys fra tidlig på våren til sent på høsten,
og gjør sollyset om til flytende karbon som driver systemet.
Der har du matjord. På denne siden har du daujord.
Hvor vil du at maten skal komme fra?
Hvilken modell vil du at maten skal produseres fra?
Svaret er enkelt for meg.
Over hele verden
bruker folk regenerering for å helbrede jordsmonn og balansere klimaet.
Noen av disse prosjektene er store.
Vi vet at rundt 25 prosent av verdens landmasse
har blitt brutt ned av mennesker gjennom tidene.
Ser vi på sivilisasjonens vugger, Hellas og Roma,
ser vi at mange av disse stedene har blitt til ørkener.
Sanden blåser over ruinene til en gang store sivilisasjoner.
Løssplatået, den kinesiske sivilisasjonens vugge,
er stedet hvor jordbruk først oppsto.
Under filmingen av det grunnleggende studiet av Løssplatået,
sto jeg alene på en fjelltopp,
og jeg kunne se i 360 grader. Det fantes ikke vegetasjon.
Det var grunnleggende, økologisk ødelagt.
Det var verdens mest eroderte sted,
fylt med lutfattige mennesker.
Så jeg følte at jeg måtte bruke resten av livet på å takle dette.
Det var vanskelig å forestille seg at man kunne gjenopprette det.
Så fra omtrent 1994 til 2009, 14 år,
et område på 35 000 kvadratkilometer, omtrent på størrelse med Belgia…
De hadde de beste kinesiske forskerne.
De hadde internasjonale forskere fra Verdensbanken.
De laget kartsystemer med satellitter
slik at alle nedbørsfelt hadde en egen adresse.
Resultatene var…
…forbløffende.
36 000 KVADRATKILOMETER REGENERERT
Hundrevis av millioner ble løftet ut av fattigdom.
Vi møtte folk som var analfabeter,
og nå går barna deres på de beste universitetene i landet.
Mennesket oppsto i paradis.
Om vi gjenoppretter de nedbrutte landområdene på jorden,
kan vi returnere til paradis.
Hvis vi begynner å bygge en restaureringsøkonomi,
en regenerasjonsøkonomi, er det veien videre.
Å se en elv komme tilbake og gjøre jorda fruktbar,
å se biologisk mangfold komme tilbake til et sted som var helt ødelagt,
slik kan alle få enorm tilfredsstillelse.
La oss gjenopprette paradis litt hver dag.
Det er ikke så vanskelig.
Hvis vi slutter å distrahere oss med blanke gjenstander
og begynner å tenke på hva som er viktig for oss,
å se biologisk mangfold tilbake på et sted som var helt ødelagt.
Slik kan alle få enorm tilfredsstillelse og finne meningen med livet.
Vi er sammen om dette.
Alle handlinger vi gjør, påvirker alle andre handlinger
og gir en sommerfugleffekt.
Så hva skal du gjøre for denne vakre planeten
slik at oldebarna våre, sju generasjoner i fremover,
kan klemme et gammelt grønt tre,
svømme i rent vann
og kunne åpne munnen og drikke mens de svømmer?
Og hva kan vi gjøre i dag, som gjør at barna våre kan blomstre
i overfloden vi har skapt med våre beslutninger?
Jeg kjører 100 mil om jeg må,
for å redde én gård, for å åpne ett hjerte og ett sinn.
Det er det ene sinnet du forandrer.
Du vet ikke om det vil påvirke et annet sinn, et annet hjerte.
Det var det som skjedde med oss. Det endret hjertene og livene våre.
Det handler ikke om religion eller politikk,
det handler om kjærlighet.
Og hvis du elsker noe eller noen, ønsker du å forstå dem.
Du vil ta vare på dem, beskytte dem og holde dem trygge.
Det er derfor vi er her.
Selv de små mykorrhiza-soppene, meitemarkene og bakteriene.
Hvis vi tar oss av dem, tar de vare på oss.
Fra de minste mikrobene, til de største skapningene,
pulserer den blå planeten vår av liv.
I millioner av år har den helbredet og balansert seg selv.
Men nå står arten vår overfor sin største test.
Oppdraget er enkelt. Vi må utnytte jordens regenerative kraft.
Vi kan gjøre en avtale.
Jeg skal ikke gi opp,
og det bør ikke du heller.
DEKK MOR MED PLANTER
VI ER NATUREN
MIKROBER ER KULE
VELG REGENERATIVT
LØSNINGEN ER UNDER DEG!
MEITEMARK ER VENNER
PLANT TRÆR
REDUSER MATAVFALL
GJØR JORDEN BRA IGJEN
JEG ER MED HENNE
STEM PÅ JORDA
BIOMANGFOLD
REDUSER MATAVFALL KOMPOST
JORDA VIL REDDE OSS
SAMMEN KAN VI REGENERERE JORDEN BLI MED DEN GLOBALE BEVEGELSEN
FOR Å HELBREDE JORDSMONNET, HELSEN OG KLIMAET VÅRT
FINN DIN VEI PÅ
-Hva er karbondioksid? -Det kommer fra…
Det var vanskelig. Du tok meg på senga.
Det er vel karbon og to atomer… to molekyler av…
…et eller annet.
Noe ille?
Du puster gift, og det vil ødelegge deg.
Hva gjør du i livet ditt for å påvirke klimaendringene?
Jeg gjør min del når jeg kan med metallsugerøret mitt.
-Bruker papirsugerør. -Ingen plastsugerør.
Papirsugerør over plast.
Resirkulerte sugerør.
Hver gang jeg kommer hit, får jeg energi.
Hvis gjenvinning og papirsugerør er vårt eneste håp,
er vi i store problemer.
Vi kan reversere klimaendringene ved å gjøre ting bedre,
ikke bare fikse det som var dårlig.
Kan du forestille deg det? Vi degenererer ikke lenger.
Vi regenererer.
Det høres supert ut. Jeg vil ha regenerering.
Tekst: S. Alstad