Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Jorden,
hem åt ett växande antal Homo sapiens och många andra varelser.
Det är ett bra ställe att bo på.
När det gäller framtiden för vår lilla planet…
Och nu, en varning gällande klimatförändringarna.
Naturkatastrofer som orkaner eller skogsbränder…
En exempellös miljöförstöring som hotar mänskligheten.
Den sjätte massutrotningen är redan…
Vi får så många dåliga nyheter om vår planet. Det är överväldigande.
Rädslan för att vi är på väg mot avgrunden…
…förlamar de flesta av oss.
Sanningen är…
…att jag har gett upp.
Det har antagligen du också gjort.
Men tänk om det fanns en annan väg?
UTROTNINGSLISTA
Det här är berättelsen om en enkel lösning för att läka vår planet
och hålla oss borta från utrotningslistan.
MÄNNISKOR
Lösningen jag pratar om finns faktiskt under våra fötter,
och…
…den är gammal som gatan.
Vi kallar den jord, mylla eller mark.
På grund av dess storlek
och förmåga att binda enorma mängder växthusgaser,
kan den vara det enda som kan balansera klimatet,
fylla på våra vattenförråd och mätta världen.
Det är därför vissa skyndar att rädda våra jordar,
i hopp om att de kanske kan…
…rädda oss.
Jag är markagronom.
Jag har besökt alla delstater,
från Alaska till Puerto Rico och Hawaii.
Jag har också blivit ombedd att tala i Europa och Australien,
men jag har inte haft tid.
Om jorden är bra, kan vi lösa många problem.
NATURVÅRDSTUR
Välmående jordar ger välmående växter.
Välmående växt, välmående djur, välmående människa, välmående vatten,
välmående klimat.
Det här är dagens plan.
Att lära sig hur jorden funkar och hur man ska bruka den som naturen gör.
Jag har lärt mig att mitt jobb är att släppa ett frö.
Ju mer man odlar som naturen, desto mer kan man minska insatsen
och tjäna mer pengar.
Det är mitt kall.
Så enkelt är det.
Det här kan vara den rätta...
Jag har bott i fyra, fem delstater.
Var jag än jobbar finns samma problem.
Massiv erosion.
Erosion är när myllan blir till lösjord.
Jorderosionen började för länge sedan när människan uppfann plogen.
Dess syfte var att plöja upp jorden för att så fröer.
Vid bronsåldern plöjdes stora områden runt städer
för plantering av spannmål.
Men i takt med att jordarna eroderade, blev dessa stora riken…
…till damm.
Vi behöver inte se tillbaka tusentals år för att se faran med erosion.
På 1930-talet upplevde USA
den största människoframkallade katastrofen någonsin.
Den kallades…
…Dust Bowl.
Den orsakades till stor del av att en gång bördiga slätter i Mellanvästern
bearbetades och lämnades oskyddade.
I slutet av 1934
hade 810 000 kvadratkilometer åkrar blivit permanent skadade.
Under en rundresa såg president Franklin D. Roosevelt
förstörelsen av amerikansk jord med egna ögon.
Som svar
grundades Soil Conservation Service för att rädda landets marker.
Det jag har sett…
…bekräftar…
…den tro jag länge har haft…
…att vi kommer att övervinna det här problemet.
Det handlar om att skapa en plan för samarbete med naturen
i stället för att fortsätta som vi alltid har gjort
och försökt tämja naturen.
Plogbruket fortsätter än i dag.
Men det gör också Roosevelts Soil Conservation Service.
Det blev en del av jordbruksdepartementet,
och heter nu Natural Resources Conservation Service.
NRCS.
Vi vill att vattnet ska passera genom en levande växt.
I dag försöker fältagenter som Ray lära bönder att minska jordbearbetningen.
Där lever mikroberna, i den porösa fraktionen.
…och minska besprutningen med kemikalier som skadar jorden.
Jordbearbetning är något av det mest invasiva vi gör.
Det är inte bra.
Budskapet är enkelt.
Men att föra ut det…
…är svårt.
Vi har ett socialt problem. Vi har utbildningsproblem.
Och innan vi har löst det kan vi inte lösa de ekologiska problemen.
Jag har jobbat hos NRCS i 31 år.
Det var otroligt när jag utbildade i hela landet.
Jag insåg: "Wow. Våra producenter vet inte hur jorden funkar."
De förstår inte grundläggande ekologi.
Allt går på kol.
Vi är byggda av kol. Jordmikroberna drivs av kol.
Kol är motorn.
Den driver systemet.
Men när det gäller kolets roll i vår värld, råder viss förvirring.
Koldioxid är en gas. Vi andas ut den…
…och växter andas in den.
Vi skapar också koldioxid genom förbränning av fossila bränslen.
Men kol är inte dåligt.
Det är faktiskt grunden för allt liv på jorden.
Just nu tenderar vi att kriga mot kol.
Kolet är skurken. Men det är en förlorad möjlighet.
Kolet är hjälten.
Vi är kol.
Jag är 16 procent kol, och det beror på att jag har ätit vegetabilier
och sånt som har ätit vegetabilier.
Växter använder solljus som energi.
De drar ut koldioxid ur atmosfären och omvandlar den till kolbränsle.
Det är så de växer.
KOLDIOXID, SYRE, KOL
Men 40 procent av kolbränslet skickas ner till rötterna.
Det läcks ut på ett strategiskt sätt till mikroorganismer i jorden.
Växterna matar mikroorganismer i jorden med kol,
och mikroorganismerna förser växterna med mineralnäringsämnen.
Under den processen,
skapar mikroorganismerna ett slags lim av kolbränslet
De skapar en livsmiljö i jorden,
små jordfickor för att styra flödet av luft och vatten.
Och det är ett av sätten som kol binds i jorden.
Jord har med andra ord en unik förmåga att binda koldioxid från atmosfären.
Det är stort.
Och ännu mer fantastiskt, jord innehåller ett helt universum av liv.
Jag gick flera år i college och läste markvetenskap.
Jag visste inte hur jorden funkade.
Den lever.
I varje handfull av välmående jord
finns det fler organismer än människor som levt på jorden.
De organismerna bearbetar organiskt material som finns i jorden
och omvandlar näringsämnen till en form som växterna behöver.
Om man jämför jordens mikrobiella mångfald
med den mikrobiella mångfald som vi känner till i människan,
så finns det fler bakterieceller än människoceller i kroppen.
Vi är ungefär en procent människa och 99 procent mikrober.
Det är sant.
Maten vi äter,
vi tuggar och bryter ner materialet
till små bitar som äts upp av bakterierna i vår mage.
När du till exempel äter grönkål…
När du äter grönkål är det inte kroppen som äter den.
Bakterierna äter grönkålen.
Och du lever på det som bakterierna har bearbetat och frisläppt
genom att äta grönkålen.
Nyckeln till hälsa är att äta jord.
Det jag menar med det är att vi måste äta
det som finns i jorden och hamnar i växterna
som vi äter och som skapar hälsa.
Min make är professionell idrottsman,
så han vill förse sin kropp
med de bästa näringsämnena så att han kan prestera.
Jag bryter ner min kropp så mycket under säsongen,
att jag absolut inte vill ge den mat
som jag inte kan smälta ordentligt och som inte ger den näring jag behöver
för att reparera och regenerera min kropp på rätt sätt.
Och jordkvaliteten är förstås viktig
eftersom den lägger grunden för matens kvalitet.
Och god matkvalitet ger god hälsa.
Allt kommer från jorden. Mamma.
Vår hälsa hör ihop med planetens hälsa.
Om vi väljer nyttig mat så finns det en ömsesidighet.
Vi mår inte bara bättre, planeten mår också bättre.
Att ta hand om mikroberna i jorden är avgörande för människors hälsa.
Men besprutning med giftiga kemikalier…
…har helt andra effekter.
Alla våra jordar som brukas på konventionellt, kemiskt sätt,
är nästan helt fria från mikroorganismer.
Att bespruta jorden med giftiga ämen
dödar de mikrober som vi behöver för vår hälsas skull,
och som drar ut kolet ur atmosfären.
Ju mer vi bearbetar jorden, desto svagare blir den,
och desto mer benägna blir bönderna att använda besprutning.
Detta är det industriella jordbrukets onda cirkel.
Den cirkeln utvecklades i spåren av krig.
Det industriella jordbruket kan spåras till en tysk forskare, Fritz Haber.
Haber uppfann en process för att tillverka syntetiskt kvävegödsel
som ökade livsmedelsproduktionen.
Hans andra genombrott
var skapandet av gifter som vi kallar bekämpningsmedel.
Haber använde sina bekämpningsmedel som världens första kemiska vapen.
Sedan utvecklade han giftet som användes i Förintelsens gaskamrar.
Efter kriget tog amerikanska företag Habers gifter till USA
och marknadsförde de giftiga ämnena som bekämpningsmedel för jordbruket.
Dow ville demonstrera kemikaliernas effektivitet
på nationell nivå.
När kriget tog slut
gick all energi som tidigare gått åt till att bekämpa fiender i världen,
till att bekämpa fiender på bondgården.
Plötsligt fanns kemiska gödningsmedel tillgängliga,
som bönderna kunde slänga ut på åkrarna.
Även om de inte hade tagit hand om jorden, kunde de få bra skördar ett tag.
Tillsammans skapade dessa uppfinningar
det mest kraftfulla, industriella livsmedelsproduktionssystemet
som världen hade skådat.
Vi skapade en infrastruktur kring vissa sorters industrier,
och sedan separerade vi boskap och odling.
Vi hittade folk som var jättebra på boskap,
och folk som var jättebra på odling, och delade upp dem.
ODLING BOSKAP
Det inledde ett filosofiskt skifte i vårt förhållningssätt till jordbruk.
I stället för att förstå och värna om naturliga processer,
kunde vi kasta ut kemikalier. Vi kastar ut mer och mer av dem.
Det ökade och ökade.
Det krävs mer kväve för att odla en skäppa spannmål nu
än det gjorde 1960.
Kemiska gödningsmedel döljer problemet med utarmade jordar.
Modernt jordbruk är inte utformat
för att förbättra jorden.
I dag är våra vanligaste grödor genetiskt modifierade
för att motstå besprutning med giftiga bekämpningsmedel.
Till exempel besprutas den främsta grödan i USA, majs,
nästan uteslutande med glyfosat,
ett ämne som misstänks orsaka cancer och som används så mycket
att det har tagit sig…
…till vårt dricksvatten
Dessa kemikalier som ansågs farliga från början,
används nu i en utsträckning som var helt otänkbar för 20 år sedan.
Varje år, för varje levande amerikan,
används 1,4 kg giftiga ämnen för att bespruta maten
som odlas på våra bondgårdar.
Det hamnar i jorden. Det hamnar i vattnet. Det hamnar i oss.
Det finns inte bara på maten du äter. Det finns överallt.
GIFTHOT?
De flesta av jordbrukets bekämpningsmedel
överförs direkt via bröstmjölken till spädbarn.
Det finns fler än 200 granskade studier
som visar ett samband mellan besprutning med dessa ämnen
och saker som ADD hos barn,
barncancer och medfödda missbildningar.
Därför har domstolar börjat utdöma miljardtals dollar i skadestånd
till människor som fått cancer efter att ha använt glyfosat.
Vi vet till exempel att glyfosat, känt som Roundup,
påverkar magens mikrobiom
och kan leda till störningar som kan orsaka sjukdomar,
inklusive cancer.
En anledning till att dessa ämnen gör oss sjuka
är att de, precis som giftiga ämnen dödar mikrober i jord,
också dödar mikroberna i våra kroppar.
Jag säger till folk
att kroppen kan hantera akut stress,
men inte kronisk stress.
Jordens ekosystem är likadant.
Om man fortsätter ösa på med bekämpningsmedel,
insektsmedel, fortsätter jordbearbeta…
Kronisk stress.
Jorden fungerar inte längre.
Sedan det kemiska jordbruket ökade i hela världen på 1970-talet,
har vi förlorat en tredjedel av världens matjord.
Men industriellt jordbruk skadar inte bara jordarna.
Det påverkar också något mycket större.
Den absolut mest…
…massiva…
…tsunamin…
…den perfekta stormen, är på väg mot oss.
Men fossila bränslen, kol och gas,
är absolut inte det enda som orsakar klimatförändringar.
Eftersom vattnets och kolets öden
hör ihop med jordens organiska material, avges kol när vi skadar jorden.
Kolet återvänder till atmosfären.
Välmående jordar absorberar vatten och koldioxid.
Men när vi skadar jord, släpper den ifrån sig vatten och koldioxid.
Det torkar ut jorden och förvandlar den till damm.
Processen kallas ökenspridning.
Och hur vi hanterar den,
kan avgöra ödet för mer än bara vårt klimat.
Ökenspridning är ett fint ord för mark som blir till öken,
och det sker bara när vi skapar för mycket bar jord.
Jord, växter och klimat hör ihop.
Utan levande växter…
…blir avdunstningen större.
Vi vill ha transpiration,
där fukten försvinner genom växten.
När det sker,
ökar luftfuktigheten.
Och när luftfuktigheten ökar, får vi mer regn.
Sextio procent av vårt regn kommer från haven.
Men många förstår inte att 40 procent kommer från små kretslopp
där regnet kommer från fastlandet.
TRANSPIRATION FRÅN VÄXTER OCH TRÄD
Det som sker är att vi har rubbat de små kretsloppen.
Det sker när för mycket värme avges från bar jord.
Det blir stora virvlar av varmluft som stiger.
I stället för att dra till sig regn, knuffar de undan regnmolnen.
Ta en kvadratmeter jord och barlägg den.
Jag lovar att det känns mycket svalare vid gryningen
och mycket varmare mitt på dagen
än om samma markplätt täcks av förna.
Mikroklimatet har förändrats.
När man gör det…
…på mer än hälften av världens markyta…
…förändras makroklimatet.
Ökenspridningen
är ett överhängande hot mot vårt klimat och vår art.
Men jag har ett enkelt budskap till er.
Ungefär två tredjedelar av världen förvandlas till öknar.
I takt med att jord blir till damm…
…tvingas 40 miljoner människor varje år bort från sin mark.
År 2050 uppskattar man att en miljard människor
kommer att vara ökenflyktingar.
Fler än 20 civilisationer i alla delar av världen,
har fallit på grund av jordbruk som har skadat miljön.
Deras samhällen kunde inte hantera
den försämrade miljön och den ökande befolkningen.
Det är det vi gör i dag, globalt sett.
Fattig mark ger fattiga människor.
Fattigdom leder till socialt sammanbrott.
Fattig mark ger fler översvämningar och torkor
och massinvandring över gränser och in i städer.
Och det leder till idealiska rekryteringsförhållanden.
Det vi…
…vet nu, är att vårt sätt att livnära oss
underminerar…
…ekologin som vi är beroende av.
Så långtidsprognosen för vår överlevnad på den här planeten,
om vi fortsätter som vanligt,
ser väldigt dålig ut.
Enligt Förenta nationerna
kommer världens återstående matjord att vara borta om 60 år.
Med andra ord,
om vi inte hittar ett sätt att rädda våra jordar,
så har vi 60 skördar kvar.
Den enorma storleken på problemen kan verka oöverstiglig.
Men i varje strid som verkar omöjlig att vinna,
finns de som vägrar att ge upp.
Låt oss se. Vi gör det.
Vi gör det och några demonstrationer.
Vi har förmånen att ha med oss Ray Archuleta i dag.
Ray är, som ni ser, lite ökänd.
Han har ett eget reality-program.
Med det lämnar jag ordet till Ray.
-Ray, tack för att du är här. -Tack.
Det här är en superdatormodell från NASA.
Vi är bekymrade över det röda och det lila, som är CO₂.
Lägg märke till datumen.
Det där är februari.
Mars.
Vad gör vi i mars och april?
Inom modernt jordbruk, vad gör vi i april?
Vi jordbearbetar.
Vi bearbetar jorden.
Och se på de höga CO₂-värdena.
Titta på datumen.
Maj.
Nu…
…ska vi se vad som händer i juni.
Se hur färgerna ändras.
Mina damer och herrar, vad händer i juni?
Ser ni hur kraftfulla de levande växterna är?
Tänk om alla betesmarker och odlingsmarker var täckta.
En täckt planet är en välmående planet.
Vi kan lösa många av klimatproblemen om vi får ner koldioxiden i levande växter
och ner i jorden där den hör hemma.
Jordbruket är människans största påverkan på landskapet.
I och med jordbruket har vi under årtusenden frigjort kol ur marken.
och nu finns det i atmosfären. Det är nu en del av vårt koldioxidarv.
Många går in i diskussionen om jordhälsa
eftersom det kan få ner kolet igen och sätta det i marken.
Han är miljöaktivist och utgivare av Drawdown,
den mest omfattande planen för att häva den globala uppvärmningen.
Välkomna Paul Hawken.
Berätta varför din plan är annorlunda och så omfattande.
Den är annorlunda för att det är den första.
Wow.
Man kan inte uppnå neddragning utan koldioxidbindning.
Koldioxidbindning innebär att använda växter, träd
och betes- och odlingstekniker
för att fånga koldioxid, lagra den i jorden
och behålla den där i årtionden, om inte sekler.
Vi kartlade och modellerade
de 100 mest väsentliga lösningarna på global uppvärmning.
Då menar jag sånt som finns tillgängligt. Vi vet hur man gör. Det kan skalas upp.
Och om vi fortsätter skala upp på ett vettigt sätt i 30 års tid,
så kan vi vända den globala uppvärmningen.
NEDDRAGNING
När man pratar med folk om den här otroliga tekniken
som har funnits i miljontals år
och som tar kol ur atmosfären och lagrar det i jorden,
och att det är växter som samarbetar med mikroorganismer,
så låter det för enkelt.
Att få ner atmosfäriskt kol i våra jordar är måhända en enkel idé,
men för att genomföra den globalt krävs…
…politik.
Och när det gäller klimatpolitik,
låt oss bara säga…
…att det är mycket snack.
TRIUMFBÅGEN
GOD MORGON! FRANKRIKE
2015 höll FN en klimatkonferens i Paris.
Den kallades COP21.
40 000 delegater från 196 länder i hela världen
träffades för att komma överens om hur klimatförändringarna ska hanteras.
Det hölls presentationer och möten
och tal, och fler tal,
och ännu fler tal.
Jag heter Bunkin.
Rör vid min skärm.
Och det fanns ett förslag som ingav hopp på riktigt.
Det presenterades av den här killen.
JORDBRUKSMINISTER, FRANKRIKE
Jag kommer från en by i regionen La Sarthe,
en liten by med 256 invånare
som alla är involverade i jordbruket.
Många var bönder, och jag blev tidigt intresserad av jordbruk.
FRANSKA MINISTERIET FÖR JORDBRUK, LIVSMEDEL OCH SKOG
Frankrike har den största jordbruksvetenskapliga institutionen
i Europa.
Den heter INRA, och har studerat jord i mer än hundra år.
FORSKNINGSTEAM JORDBRUKSMINISTERIET
INRA lanserade nyligen "4 på 1000-initiativet".
Målet är att öka kolhalten i världens jordar
med 0,4 procent per år.
Det skulle binda samma mängd kol som människan släpper ut varje år.
Okej… Klart och tydligt.
Då går vi.
Jordmiljön rymmer mer kol
än atmosfären och alla levande växter på jordytan sammanlagt.
Vi har en otrolig möjlighet att kunna lagra kolet i jorden
på relativt kort tid.
Jordbrukets främsta redskap är jorden.
Inte traktorn. Inte skördetröskan.
Inte satelliten. Det är jorden.
Vad det handlar om…
…är det som händer efter COP21 i Paris.
Om alla här kan bli medvetna om jordens roll,
och om folk kan förstå att jorden kan fyllas med kol,
och sedan, efter det,
måste vi alla agera för att uppnå dessa mål.
Vid ett sidomöte på COP21
presenterade Le Foll, Frankrikes jordbruksminister,
en idé som kan förändra världen.
Mitt herrskap, ärade kollegor…
All odlingsmark, men också skogarnas jord,
ger oss enorma möjligheter.
Att vi kan genomföra en verklig lösning
i kampen mot klimatförändringarna, en lösning som kan matcha
den mängd kol som människan släpper ut årligen, det är enormt.
Fyra promille, det är den kapacitet vi har tillsammans
att kunna lyckas.
Tack.
På "4 på 1000"-mötet
undertecknade många länder Stéphane Le Folls förbindelse
att dra ner kolet i jorden.
Trettio länder från hela världen
går med på det jag tror
kommer att bli en av de största förändringarna inom jordbruket.
För att uppnå 4 på 1 000,
måste vi förändra vårt sätt att bruka jorden.
Att bruka jorden på ett sätt som binder kol,
kräver en drastisk minskning av giftiga bekämpningsmedel,
genetiskt modifierade organismer och syntetiska kemikalier.
Men de tre största källorna till koldioxid
och de tre största jordbruksproducenterna var inte med i överenskommelsen.
Indien, USA och Kina dök inte upp.
Är det frustrerande att USA inte signerade överenskommelsen?
Ja, det är det.
För det här är den första gången som ett helt land, Frankrike,
mindre än USA, men en stor jordbruksnation,
har föreslagit ett globalt, politiskt initiativ
som sammankopplar kampen mot global uppvärmning
och vårt sätt att odla.
Men USA är inte där ännu.
Och efter allt det, meddelade USA att man hade dragit sig ur Parisavtalet.
Om vi ska lyckas balansera klimatet,
måste vi växla över till förnybar energi.
Men det förändrar inte
den enorma mängd kol som vi redan har tillfört atmosfären.
Sedan 1750, när den industriella revolutionen startade,
har vi pumpat in ungefär 1 000 miljarder ton,
även känt som gigaton, koldioxid i atmosfären.
Det är det koldioxidarv vi lämnar efter oss.
KOLDIOXIDARV 1 000 GIGATON
Och även om vi stoppade alla utsläpp av växthusgaser i dag,
så finns koldioxidarvet kvar.
Det koldioxidarvet
kommer att fortsätta värma upp atmosfären i årtionden, om inte århundraden.
Om vi enbart pratar om att minska utsläpp,
så räcker det inte.
Om elbilar och solpaneler inte räcker till,
vad är då lösningen?
Det enda rimliga målet för mänskligheten
är neddragning,
en årlig minskning av kolet i den övre atmosfären.
Allt annat är klimatkaos.
Om vi vill uppnå neddragning,
så måste vi tacka vår planet
och börja bruka jorden och odla växter och träd
på ett helt annat sätt.
När man uppnår neddragning så uppstår nedkylning inom 20 år.
Det är början till nedkylning.
Så nu har vi en tidshorisont där du som är 20, 30 år gammal
kan säga: "Vi kan uppnå detta under min livstid."
Med andra ord, de åtgärder som läker våra jordar,
kan också läka klimatet.
För att stabilisera jordens klimat,
kan vi använda de mest kraftfulla kolbindningsteknikerna…
Växternas fotosyntes och mikroorganismerna i jorden.
Och den sortens jordbruk
som gör det bäst och drar ner mest kol
baseras på konceptet…
…regenerering,
vilket helt enkelt innebär att reparera de skador vi orsakat
och göra det bättre.
Vi sitter i en matskog.
Det här är skogsjordbruk.
Det är jordbruk med träd. Träddiversifiering.
Jag har ett avokadoträd, bananträd,
fikonträd, kaffeträd.
Vi gick från att enbart ha stora mängder Hass-avokado
till att nu ha ungefär 40 olika frukter.
Genom att diversifiera, kan vi nu skörda varje månad.
Om man vill göra något som verkligen påverkar moder Jord,
plantera ett träd.
Det behövs inga enorma ytor för att skapa en matskog.
Bara några tiotals kvadratmeter.
En dag tittar du ut och säger: "Vad köper jag i mataffären varje dag,
som fraktas runt världen till mig men som jag kan odla i min egen trädgård?"
Regenerativt jordbruk producerar mer mat per tunnland.
Det är skalbart till hela vårt jordbrukssystem.
Dessutom pågår det redan nu,
i dag.
Jag är ranchägare.
Det är så jag föredrar att ses, som ranchägare.
En bonde odlar grödor.
En ranchägare föder upp boskapsdjur.
Varför jag vill ses som ranchägare är för att…
…jag brinner för levande saker och engagemang i levande ekosystem.
Och det är vad min verksamhet handlar om, ett levande ekosystem.
Vi köpte stället 1991.
De första två åren odlade jag konventionellt.
Mycket jordbearbetning. Mycket kemikalier.
Det blev 1995, och det var dagen innan jag skulle skörda.
Hela skörden gick åt i en hagelstorm. Vi blev helt utslagna.
Ingen inkomst från våra grödor.
Det var jobbigt, för vi hade ingen grödaförsäkring.
Så blev det 1996, och hagel tog hela skörden igen.
Det blev 1997…
BE FÖR REGN! 1997
Vi torkade ut. Ingen skördade något.
Det blev torka i området.
1998 kom, och hagel tog 80 procent av vår skörd.
Det var fyra år utan skördeinkomst.
Grannarna slog vad och väntade på att få ta min mark.
Ekonomin var väldigt ansträngd,
och banken ville inte låna ut pengar till insatsvaror.
Det var bra.
Jag tänkte inte misslyckas.
Jag var tvungen att fokusera. Hur kan jag få den här gården
att producera grödor utan insatsvaror?
Så jag började studera jordekosystem.
Jag gick bakåt och läste Thomas Jeffersons loggböcker
och försökte lista ut hur de klarade det
innan alla syntetiska ämnen fanns.
Vi har förespråkat plöjningsfritt länge.
Det innebär att jorden inte bearbetas. Man planterar rätt ner i den.
Det här är en plöjningsfri borr.
De finns tillgängliga i hela världen.
Den hjälper till att öka matjorden.
All bearbetningsutrustning förstör matjorden.
Här är styrhjulet.
Det håller kvar stråna så att skivan kan skära dem.
Den gör ett litet snitt.
Fröet åker ner i en viss hastighet per tunnland.
Den här kommer runt och lägger lite jord ovanpå fröet.
Vi behåller hela täcket på marken
för att skydda jorden från vinderosion och vattenerosion,
så vi kan odla med mycket mindre vatten med ett sånt system.
När det regnar på det här så går det rätt ner i jorden.
Regnar det på bar jord så rinner det undan,
och sedan avdunstar det snabbt.
Obearbetad jord lagrar mer vatten,
och ökar därmed mikrobtillväxten,
vilket leder till ökad växtlighet och ökad lokal nederbörd.
Det är regenereringens goda cirkel.
Gabe Browns jordar drar också ut mer kol ur atmosfären.
För varje ytterligare procent organiskt material,
drar ett tunnland jord ner ytterligare tio ton kol.
Det är enormt.
Bearbetningen måste minska.
Vi måste odla täckgrödor.
Vi måste ha levande rötter jämt.
Vi kan inte ha tomma perioder när inget växer på jordarna.
Vi måste börja jobba på det viset för att återupprätta vattnets kretslopp.
Och det går att fixa.
Jag tar dig till en åker som är en täckodling med många grödor.
Syftet med täckgrödor
är att förbättra jordens liv och funktion.
Se det så här: Om jag odlar monokulturellt här,
så matar vi bara jorden med en sorts rotexudat.
Jag odlar 19 arter här.
Vi accelererar den biologiska tiden.
Vi ger jordbiologin det som det skulle ta en konventionell bonde 19 år att göra.
Jag gör det på ett år.
Folk undrar hur man tjänar några pengar på det.
Vår boskap betar här på vintern
och påskyndar regenereringsprocessen.
Djur som betar levande växter är en del av kolcykeln.
Här på de norra slätterna skapades jordarna
av stora bison- och älghjordar som förflyttades av rovdjur,
betade i landskapet och trampade ner kol och växter i markytan.
De återvänder inte förrän ett år senare. Marken får återhämta sig.
Det är inte så länge sedan
fler än 60 miljoner bufflar strövade över kontinenten.
URSPRUNGLIGT MIGRATIONSOMRÅDE FÖR BISON
I ett försök att svälta ursprungsbefolkningen,
dödade militären och järnvägarna de flesta bufflarna.
När gallringen upphörde återstod endast några tusen
av de majestätiska djuren.
Där bufflarna en gång strövade, växer nu det industriella jordbruket.
Hundratals miljoner tunnland med grödor…
…för att utfodra djur.
Och djuren koncentreras till uppfödningsanläggningar.
Dessa anläggningar producerar enorma mängder växthusgaser.
En uppfödningsanläggning släpper ut växthusgaser.
Men vid betesbruk kan vi se att det faktiskt blir en bindning av växthusgaser.
Så det ena ger utsläpp och det andra binder koldioxid.
Djuren är inte problemet.
Problemet är var djuren är.
Kor kan vara bra.
Det är något av det mest kontroversiella…
…människan kan säga i dag.
Att ha boskap som får ströva och beta,
kan återuppliva tillräckligt stora ytor för att skapa en enorm neddragning.
Jag kommer från sydöstra Louisiana. Jag växte upp i ett skört ekosystem.
Naturvård har alltid varit en viktig del av mitt liv.
Jag hade ingen aning om att världen blir till öken.
HÄLSNINGAR FRÅN ZIMBABWE
Jag flög till Zimbabwe för att träffa Allan Savory,
så att han kunde visa oss skillnaden mellan ökenspridning
och regenerering.
Mark som har hanterats holistiskt genom planerat nötbete,
de mest baktalade djuren i världen.
Vi är i Afrika och kör genom ett fält…
…som har skötts holistiskt av Allan Savory i nio års tid,
och det är ett paradis.
Snacka om högt gräs.
Att använda boskap för att häva ökenspridningen är skalbart
till ungefär två tredjedelar av världens marker,
vilket inget annat är.
Och det kan göras till en extremt låg kostnad.
Här är vi.
Så här ska det vara.
Du har jobbat med den här marken i åtta eller nio år.
Den var på väg att bli en öken.
Och med växtätande klövdjur
har du förvandlat det där, som vi har sett,
-till det här. -Ja.
Hur sjutton gör man det?
Spillning, urin och djurens klövar
har fått gräset att växa.
Boskapsdjuren vistas aldrig på större yta än en hektar av marken.
-Och aldrig mer än tre dagar. -Okej.
Och de återvänder inte till den ytan igen på sex till nio månader.
-Oj. -Så ingen växtlighet blir överbetad.
Du kan komma hit när som helst,
var som helst på de här markerna, och inte se någon boskap,
för de vistas på mindre än en hektar mark.
Och om vi inte visar dig så har du ingen aning.
I kampen mot klimatförändringarna,
är det många som inte förstår att det här…
…hjälper klimatet.
Det här binder kol.
Det här tar det ämne som vi desperat behöver få ner ur luften,
lagrar det och tillverkar syre.
Ja, om vi kan skapa rejäla grässlätter,
så kan vi dra ner enorma mängder kol i jorden.
Två tredjedelar av världen är grässlätter och savanner
där nederbörden är för låg
för att skapa trädgrenverk som skyddar jordarna.
Så det är gräs som måste stabilisera marken.
Man inser att det är så här det ska se ut. Så här ska Afrika se ut.
Så här ska Syd- och Centralamerika se ut.
Så här ska Texas se ut.
Det är så här vi vinner.
Vi kan göra jorden till det paradis det en gång var,
genom regenerering.
När de används smart,
kan växätare dra ner kol och häva ökenspridningen.
Men det funkar inte bara i Afrika.
Det funkar i hela världen.
UPPLEV KALIFORNIEN
Långbyxor i dag, va? Ska ni rida?
Ja.
Okej.
Jag växte upp på landsbygden i Washington.
Jag adopterades av en Lakota-ålderman.
Vi var ute i naturen varje dag.
Jag upptäckte permakultur och det påverkade mitt liv en hel del
när jag kunde se att det kan finnas ett permanent lantbruk,
ett lantbruk som inte bara livnär planeten
men också livnär människor på ett sätt som är regenerativt
och inte utarmar resurserna.
Holistiska lantbrukare som familjen Markegard, planerar noggrant
så att deras kor binder kol och regenererar markerna.
Det här är vår betesplan och kontrolltabell.
Den här visar var vi ska ha boskapen, och när.
Hej!
Få se. Det är den 22:a juli,
så de var i G1,
och de ska flytta hit.
Alla de här hagarna hör ihop med kartan som jag har här.
Det här är inhägnader där boskapen är.
Den säger hur stort det är.
Jag kan notera observationer och arter i fält.
Vi hanterar mer än 32 kvadratkilometer utspritt över Bay Area,
så vi är ständigt i rörelse.
Det är aldrig tråkigt.
Kor kallas för mobila mikrobbehållare,
eftersom de har mikrober i våmmen
som bryter ner fibrerna i maten.
Så när kor bajsar,
är det en rykande hög av mikrober som hamnar på marken,
och det är…kraftfullt för jorden.
Det har gått ungefär tre månader sedan boskapen var i den här hagen.
Hörde du ljudet när jag drog upp den?
Det var rottrådarna som gick av.
Det är hundratals meter rottrådar
som är sammankopplade med andra tuvgräs
och andra arter genom rottrådar och mykorrhiza.
Boskapen kommer hit
och betar av topparna.
Det som händer när gräset bits av är att rötterna lossnar.
Och vad är rötterna gjorda av?
Kol.
Vi tar kol ur atmosfären via fotosyntesen,
in i växten
och sedan går det genom växten
ner i rotsystemet.
Kolet lossnar och blir till humus…
…där det hör hemma.
Den jordbruksform som vi använder
skapar miljardtals liv…
…i form av jordmikrober, rundmaskar
och grässlättsfåglar.
Djurlivet blomstrar i ett sådant jordbrukssystem…
…jämfört med en plöjd åker som är berövad allt liv.
På de allra flesta sådana plöjda åkrar växer en enda sak…
Djurfoder.
Majs, soja och hö.
De grödorna, och uppfödningsanläggningarna som behöver dem,
finns bara för att de subventioneras av våra skattepengar.
Jag talade till en grupp majs- och sojaodlare från Missouri i vintras.
En man sa:
"Varför ska jag plantera något annat än majs och bönor
när de ger en garanterad vinst innan jag ens börjar?"
USA:s jordbruksdepartement
använder något som kallas Commodity Credit Corporation
för att ge prisgarantier åt bönder som odlar vissa grödor.
I det nuvarande systemet,
subventionerar skattebetalarna bönder för att odla grödor
som utfodrar de djur som lever i uppfödningsanläggningar
som släpper ut växthusgaser.
Resultatet?
Vår mark blir till damm och våra bönder knäcks.
Sedan kommer jag tillbaka och frågar hur mycket de skulle tjäna
om inte staten subventionerade verksamheten?
Och de vet. De vet svaret.
De tjänar inga pengar.
Jag klev av allt sånt.
Jag säger att jag inte vill leva på bidrag.
Även med genetiskt modifierade fröer, kemikalier och statliga subventioner
kämpar de flesta bönderna för att tjäna några dollar per tunnland.
Men på sina 5 000 tunnland,
gör Brown's ranch mer än 100 dollar i vinst per tunnland och år.
Bygger man upp ett välmående ekosystem så blir det tåligt. Man eliminerar risken.
Ja, jag odlar majs. Jag odlar inte soja, men ärtor.
Det är gott.
Men jag har också vete, korn, havre, vicker,
rågvete, alfalfa, gräsuppfött nötkött, lamm, fläsk,
honung, grönsaker, allt möjligt.
Det kvittar vad majs eller bönor säljer för,
för de är en sådan liten del av verksamheten.
Jag har byggt in en tålighet i ekosystemet.
Det mesta av den mark som brukas av bönder
ägs av någon annan än bonden.
Vi tror att markägarna,
när de förstår de långsiktiga fördelarna med att bruka för jordhälsa,
kommer att uppmuntra bönderna till att prioritera det.
När en bonde börjar bruka för jordhälsa,
och ser de ekonomiska vinsterna, så backar de inte.
Genom att växla till regenerativt jordbruk,
skulle amerikanska bönder kunna öka sina vinster
med mer än 100 miljarder dollar årligen
och i princip göra slut på subventionerna.
Vi har ett motto. Vi vill signera på baksidan av checken, inte på framsidan.
Det är ett bra motto som ger mer pengar i fickan.
Dagens statliga jordbruksprogram
är det sämsta för det regenerativa jordbruket.
För att våra regeringar ska stödja växlingen till regenerering,
kan folket behöva visa vägen.
Och det finns troligen saker som du kan göra
för att rädda våra jordar…
…i dag.
Det här är allas liv, nästan hela tiden.
Matavfall.
Ja, det finns överallt. Alla slänger mat.
HÄLSNINGAR FRÅN SAN FRANCISCO
Nja, det är inte alla som gör det.
SOLIGA KALIFORNIEN
Det finns kontinenter och andra stora områden
som får en dubbel käftsmäll på grund av höjda temperaturer och torka.
Det dödar jord. Det dödar liv.
En av lösningarna på den utmaningen är att samla in matrester från städer,
som San Francisco,
omvandla dem till kompost och få ut den till lokala gårdar.
Det hjälper dem att hålla kvar vatten, för kompost är som en naturlig svamp.
Den sorgliga verkligheten
är att det mesta av avfallet förbränns eller hamnar på soptippar.
Vi måste modellera naturen.
Jag var borgmästare
när vi arrangerade FN:s världsmiljödag i vår stad.
Det blev ett veckolångt firande av miljön och en uppmaning till handling.
En av de specifika strategierna var avfallsminskning.
KOMPOSTERBART
Invånarna i San Francisco blir faktiskt bötfällda
om de inte lägger kompost i den gröna tunnan.
Vi sporrar folk att inte slänga sopor i de svarta tunnorna.
Om din svarta tunna är tom är det gratis. Har du mycket i den så blir det dyrt.
Så ditt mål är att slänga i gröna och blå tunnor, kompostering och återvinning.
Om musen ska springa får man flytta på osten.
I San Francisco
samlar vi in 700 ton matrester och växtavfall varje dag.
KOMPOSTERINGSANLÄGGNING
Klockan är 5 på morgonen, och vi komposterar.
Det här är det viktigaste avfallet som finns
eftersom det är här näringsämnena och kolet finns.
Komposten kommer hit, matrester från restauranger och bostäder,
och hamnar i sorteringssystemet.
För 60 dagar sedan var det här äggskal, kycklingben och grönsaksskal.
Och nu
är det underbar, färdig kompost.
När jag gräver här, är det ganska varmt.
Komposten är fortfarande väldigt aktiv.
Vi slänger matrester i den gröna tunnan.
De hamnar på Recologys anläggning.
Vi gör kompost som hamnar på en gård.
Det är en enkel lösning.
San Francisco blev den mest hållbara storstaden i USA på bara några år,
och vår ekonomi växte.
Om San Francisco kan visa att det fungerar,
så kan framgången upprepas i andra städer, andra delstater,
och andra länder i världen.
SOLIGA KALIFORNIEN
Kompost är nedbrytningen av organiskt material i naturen.
Löven faller i skogen.
Svampar och bakterier tar över dem och bygger jord i rotzonen.
Kompost handlar om samhällen. Från mikrobsamhället som bryter ner högen,
till människorna i Los Angeles som rent fysiskt vänder och sållar
och bidrar till högen.
Jag samlar in restaurangers matavfall och spillning från djurparker.
Spillning. Vet du varför?
För att det inte ska hamna på tippen utan i stället skapa bra jord.
Det är därför.
Hur ska vi återanvända sopor? För det är egentligen inte sopor.
Jag heter Pashon Murray.
Det var mitt öde, att engagera mig i miljön.
HÄLSNINGAR FRÅN PORT-AU-PRINCE
När vi åkte till Haiti för ett pilotprojekt med komposttoaletter,
så trodde alla att jag var galen. Och det kanske jag är.
-Jag heter Steven. -Och du är…
-***-mannen. -Jag är ***-kvinnan.
Ja! Coolt.
-Vi är ***:arna här. -Ja.
Haiti inträffade. Jordbävningen som var så förödande.
Vi kände att vi ville göra något. Och Patricia är en problemlösare.
Så fort hon kom dit, sa hon: "Okej, de har toalettproblem."
Vattnet under marken blev förorenat.
Två och en halv miljarder människor i världen är utan avlopp.
Det innebär att folk kan få sjukdomar.
Vi lär folk runtom i världen att använda komposttoaletter,
så att de kan lära sig samla in och hantera sitt avfall.
Den mest märkbara förändringen vi såg, var lukten.
Att bo vid latrinerna, det var som natt och dag.
Vi står vid komposthögen.
Luktar det illa här?
Nej.
En del av systemets styrka är att det är lätt att lära sig.
Man behöver inte beställa delar eller komponenter.
Folk kan lära sig göra det överallt.
Här är reservbehållaren.
Här står sågspånet.
Det jag älskar med varmkompostering
är att det tar itu med flera klimatproblem.
Det hjälper oss att skydda vattenkällor.
Hanteringen, att bli av med patogener och få kompost i slutändan.
När det är klart är det…
…underbar jord.
Sedan kan man förbättra marken och få bättre växtlighet.
Det enda problemet är
att folk hakar upp sig på att det är mänsklig avföring.
Människor i allmänhet har bajsfobi.
Men de flesta vet inte att i hela USA,
om man köper krukjord, innehåller den troligen fasta restprodukter
som kommer från människors avlopp.
Vi äter mat. Vi bajsar ut den.
Sedan kan vi behandla den
och skapa jord med ett bra innehåll för växterna,
och så snurrar det runt och runt.
Bajset måste finnas i kretsloppet.
Vilken fin toalett.
Jag använder den gärna. Ursäkta mig.
Kompost är bara en av många jordbaserade kolbindningslösningar.
Ju mer vi väljer regenerativ mat, desto mer kommer den att odlas.
Vi har nått ett kritiskt ögonblick i människans historia.
Det kan finnas ett sätt
att äta mat som läker planeten.
Vi kallar det regenerativ kost.
Jag har varit vegan i 20 år.
Jag vill visa för mig själv att man kan leva hälsosamt, starkt och kraftfullt
på en växtbaserad kost.
Om man äter kött, kan man äta det från högklassiga, bra gårdar.
Ska vi äta kött
så måste vi äta kött som kommer från betesuppfödda,
gräsmatade, humant slaktade djur.
Det är det viktigaste valet vi alla kan göra för planetens framtid.
Vad äter vi? Vilken sorts jordbruk och lantbruk stödjer vi?
Hjälper eller förstör vi planeten?
Det här är två av våra äggmobiler.
Ungefär tre dagar efter att boskapen har betat av ett område,
tar vi in hönsen.
De är helt frigående.
De kan promenera till Kalifornien om de vill.
Vi gick till den lokala handlaren och köpte ett dussin ägg
från frigående, humant uppfödda höns.
Vi sträcker oss in här och knäcker ett.
Här har vi ett från våra betande höns.
Vårt, till vänster, är mycket mörkare.
Titta här.
Gulan spricker ganska lätt.
Det är rinnigt.
Titta här nu.
Jag kan peta med fingret flera gånger innan det spricker.
Titta på äggulans färg och notera skillnaden.
Våra höns är ute och betar. De äter det de hittar.
De här, även om de inte sitter i bur, är tveklöst instängda,
och äter mest spannmål.
Våra har mycket högre näringsinnehåll jämfört med de här.
Och det man känner av
är näringen och komplexiteten i regenerativt jordbruk.
Det är viktigt att äta regenerativ kost,
men det är också viktigt att samarbeta med de som odlar vår mat.
Idag uppskattar vi
att mindre än fem procent av alla gårdar brukar för jordhälsa.
TNC har slagit sig ihop med National Corn Growers Association
för att starta Soil Health Partnership.
Vårt mål är att att 50 % av USA:s gårdar ska bruka för jordhälsa år 2025.
Idén med Soil Health Academy väcktes för ungefär fem år sedan
när Ray kom till min ranch och vi träffades.
Då anade vi inte vad det skulle bli av planen
på att få fart på regenereringen.
Nu ser vi äntligen resultat.
-Ray Archuleta. -Jesse.
Hej, Jesse. Kul att ses.
Låt mig börja med mig själv. Jag heter Ray Archuleta.
Jag har arbetat statligt i 32 år…
Vårt mål var välmående jordar och att fler lär sig ekologiska principer.
Vi ville lära folk, inspirera dem
att vara en del av planeten och ha ett bättre förhållande till den.
Förr läste man jordbrukstidningar och det fanns inga artiklar om jordhälsa.
Nu kan man inte hitta en utan en artikel om jordhälsa.
Det ger mig hopp.
Vi kan förbättra jordhälsan mycket snabbare än vi hade trott.
Ibland när jag håller presentationer, får jag en grupp som säger:
"Aldrig i livet, det funkar inte här."
Så jag utmanar dem:
"Jag satsar min ranch på att jag kan få det att funka hos dig."
För jordhälsans principer:
Minimal mekanisk störning, mångfald,
skyddad jord, alltid levande rötter, integrering med djur…
De principerna är universella.
Jag hyser inga tvivel, inte ett enda,
om att jag kan få detta att funka var som helst.
Om du tittar här borta så har vi min grannes mark
som ligger i kemisk träda.
Inget har vuxit där på över ett år,
förutom några få Roundup-resistenta ogräs.
Det är en ekologisk öken. Titta sedan på våra hagar.
Det är en mångfald av växtarter. Det finns insekter.
Det finns djurliv, och dessutom boskapen som betar.
Vi fångar upp solljus från tidig vår till sen höst,
och omvandlar den till flytande kol som är systemets bränsle.
Där har du mylla. På den här sidan är det lösjord.
Var vill du att din mat ska komma ifrån? Hur vill du att den produceras?
För mig är svaret enkelt.
Över hela vår planet praktiserar folk regenerering
för att läka marken och balansera klimatet.
Vissa projekt är stora.
Vi vet att ungefär 25 procent av världens landmassa
har försämrats av människor genom tiden.
När vi tittar på civilisationens vaggor,
Grekland och Rom,
ser vi att många av de platserna har blivit till öknar.
Sanden blåser över ruinerna av en gång storslagna civilisationer.
Lössplatån, den kinesiska civilisationens vagga,
är den plats där bofast jordbruk startade.
När jag blev ombedd att filma nulägesstudien av Lössplatån,
fann jag mig själv ensam på en bergstopp.
Jag hade 360 graders synfält och det fanns ingen växtlighet.
Det var ekologiskt ruinerat.
Den kallades för den mest eroderade platsen på jorden,
med eländigt fattiga människor.
Så jag kände att jag måste tillbringa resten av mitt liv med detta.
Det var svårt att föreställa sig
att det skulle gå att återställa.
Från 1994 till 2009, 14 år,
en yta på 35 000 kvadratkilometer, ungefär samma storlek som Belgien…
Man hade de bästa kinesiska forskarna.
Man hade internationella forskare från Världsbanken.
Man skapade kartläggningssystem med satelliter
så att varje avrinningsområde fick en unik adress.
Resultaten var…
…fantastiska.
36 000 KVADRATKILOMETER REGENERERAD MARK
Hundratals miljoner människor lyftes ur fattigdom.
Vi träffade folk som var analfabeter,
och deras barn går nu på landets främsta universitet.
Människan dök upp i paradiset.
Om vi återställer all förfallen mark på jorden,
så kan vi återfå paradiset.
Om vi börjar nu med att bygga en återställningsekonomi,
en regenereringsekonomi,
så är det vägen framåt.
Att se en flod återvända och skapa bördiga jordar,
att se mångfalden återvända till en plats som varit helt förstörd,
det kan skänka tillfredsställelse åt alla.
Så låt oss återställa en liten del av paradiset varje dag.
Det är inte så svårt.
Om vi slutar låta oss distraheras av blanka föremål
och börjar tänka på vad som egentligen är viktigt,
att se biologisk mångfald återvända till en plats som var helt förstörd.
Här kan alla finna tillfredsställelse,
och meningen med livet.
Vi sitter alla i samma båt.
Varje handling påverkar varje annan handling,
likt krusningar på vattnet.
Så vilket beslut ska du fatta
som påverkar denna vackra planet positivt,
så att våra barnbarnsbarn om sju generationer
faktiskt kan krama ett gammalt redwoodträd
och simma i rent vatten,
och kunna öppna munnen och dricka medan de simmar?
Och vad kan vi göra i dag
så att våra barn kan frodas
i det överflöd som våra val har skapat?
Jag kör tiotals mil, hundratals om det behövs,
för att rädda en gård, för att öppna ett hjärta, ett sinne.
Det där sinnet man förändrar.
Man vet inte om det kommer att förändra ett annat.
Det hände oss. Det förändrade våra hjärtan,
och våra liv.
Det handlar inte om religion eller politik.
Det handlar om kärlek.
Om man älskar något eller någon så vill man förstå dem,
ta hand om dem, skydda dem
och hålla dem trygga.
Och det är därför vi är här.
Till och med mykorrhizan, maskarna och bakterierna.
Om vi tar hand om dem, tar de hand om oss.
Från de minsta mikroberna till de största varelserna.
Vår blå planet pulserar av liv.
I miljontals år har den självläkt och självbalanserat.
Men i dag står vi som art inför vårt största prov.
Vårt uppdrag är enkelt.
Vi måste ta vara på planetens egen regenerativa kraft.
Vi säger så här:
Jag ger inte upp,
och inte du heller.
TÄCK MAMMA MED VÄXTER
VI ÄR NATUREN
RESPEKTERA DIN MAMMA
VÄLJ REGENERATIV MAT
LÖSNINGEN FINNS UNDER OSS
DAGGMASKAR = VÄNNER
PLANTERA TRÄD
MINSKA MATAVFALLET
GÖR JORDEN BRA IGEN
JAG ÄR MED HENNE
RÖSTA PÅ JORD
BIOLOGISK MÅNGFALD
MINSKA MATAVFALLET KOMPOSTERA
JORDEN KOMMER ATT RÄDDA OSS
TILLSAMMANS KAN VI REGENERERA JORDEN
GÅ MED I DEN GLOBALA RÖRELSEN
FÖR ATT LÄKA VÅRA JORDAR, VÅR HÄLSA OCH VÅRT KLIMAT
HITTA DIN VÄG PÅ KISSTHETGROUNDMOVIE.COM
-Vad är koldioxid? -Det är…
Det kommer från…
Det är en kuggfråga. Jag är oförberedd.
Jag antar att det är kol och två atomer…molekyler av…
…någonting.
Något dåligt?
Det är gift som man andas in, och det skadar en.
Vad gör du i din vardag för att påverka klimatförändringarna?
Jag brukar göra det jag kan, som med metallsugrör.
-Papperssugrör. -Inga plastsugrör.
Papperssugrör eller plast.
Återvunna sugrör.
Jag får energi av att komma hit.
Om återvinning och papperssugrör är vårt enda hopp,
så har vi stora problem.
Vi kan absolut häva klimatförändringarna genom att göra saker bättre,
inte bara fixa det som var dåligt.
Kan du föreställa dig det? Vi förstör inte längre. Vi regenererar.
Det låter otroligt. Jag vill ha regenerering.
Undertexter: Lisbeth Pekkari