Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Muhammed!
Hold da op!
En sten med en indskrift!
I pyramidernes skygge
gør arkæologer et opsigtsvækkende fund.
Den ovale form er navnet på en konge ... Chephren.
Han ligger i den anden pyramide.
Man afdækker en sten med en kartouche
et symbol på farao.
Chephren.
En vigtig hieroglyf
- fra omkring år 2600 f. - Kr.
Farao Chephren lod den anden pyramide i Giza opføre.
Kan det forbløffende fund af en 4500 år gammel sten
med faraoens navn
hjælpe med at løse en af Egyptens største uløste gåder?
En stor opdagelse.
Hvor er pyramidefaraonernes levninger henne?
Det er kolde sager.
Måske de koldeste i hele historien.
De gamle pyramider i Giza
hæver sig over det moderne Cairos bebyggelser.
Pyramiderne blev bygget for 4500 år siden
som grave for tre generationer af faraoner.
Cheopspyramiden er over 135 meter høj.
Chephren, hans søn, byggede en fire meter lavere pyramide.
Og Cheops barnebarn, Mykerinos, byggede den mindste.
Den er dog stadig lige så høj som et 15-etagers højhus.
Gravene er kæmpe fæstninger
der skulle beskytte faraonernes levninger og skatte for evigt.
Manden, der har ansvaret for at bevare pyramiderne
er Ashraf Mohie El-Din.
Han er chef for Giza-plateauet.
Ashraf er en berømt arkæolog
og ved mere om stedet end nogen anden.
Han står i spidsen for en banebrydende udgravning
han håber, vil ændre vor viden om pyramiderne
og kongerne, der byggede dem.
Alle drømmer om at se pyramiderne.
Jeg får lov at se dem hver dag.
Ashraf har i 20 år udforsket det enorme udgravningsområde.
Men ét område er endnu hyllet i mysterier
og urørt af moderne arkæologer ... indtil nu.
Syd for pyramiderne ligger et 2,6 km2 stort ørkenlandskab.
Det udgør den sydlige halvdel af Giza-plateauet.
Det kaldes 'det sydlige felt'.
DET SYDLIGE FELT
Ashraf samler et team på over 60 arbejdere
som skal udgrave det uudforskede ørkenområde.
Over en periode på otte måneder
vil de fjerne hundredvis af ton sand
og dumpe det neden for plateauet.
Vi graver videre.
Vi fjerner sandet lag for lag
for at finde ud af, hvad der er under sandet.
Ingen ved, hvilke skatte der skjuler sig under sandet.
Men tidligere udgravninger på Giza-plateauet
har ført til opsigtsvækkende fund.
Vest for pyramiderne
fandt arkæologerne en gravplads for højtstående embedsmænd.
Mod øst fandt man grave, der tilhørte Cheops familie...
og enorme processionsveje med pragtfulde templer
deriblandt et tempel tilegnet Sfinksen i Giza.
Man har også fundet resterne af en havneby
hvor byggesten med en vægt på op til 15 tons
ankom på en hel flåde af skibe.
Men ingen ved, hvad der ligger
i det uudforskede, sydlige felt.
Da Ashrafs team fjerner sandet...
Muhammed!
gør man et fantastisk fund få centimeter under overfladen.
Hold da op! En sten med en indskrift.
Man finder en smukt udskåret kalksten.
Den er begravet i blødt sand.
Denne ovale form er en kartouche, navnet på en konge.
Teamet er på sporet af noget stort.
Her ser vi Chephrens navn.
Chephren, ejeren af den anden pyramide.
Så denne sten kan dateres til tiden omkring pyramiderne.
Hvad forbinder kalkstenen med pyramidefaraonerne?
Kan fundet på det sydlige felt
hjælpe med at løse en af Egyptens største gåder?
Hvad skete der med mumierne
af Chephren, Cheops og Mykerinos?
Ligene af faraonerne gravlagdes inde i pyramiderne
men er aldrig fundet.
Her skal mumierne og skattene opbevares.
Det burde være godt beskyttet.
Men at sikre pyramiderne var en overvældende opgave.
Vi ved fra arkæologiske fund og skriftlige kilder
at gravrøvere var et stort problem i antikkens Egypten.
Pyramiderne dumpede.
De første, der trænger ind i Cheopspyramiden i 800-tallet
finder en tom grav.
Også Chephrens og Mykerinos' levninger er væk.
Dr. Mark Lehner er ekspert i pyramiderne i Giza.
Det her er kolde sager.
Måske de koldeste gennem historien.
Mark vil vide, hvordan de befæstede grave
kunne udplyndres.
Han følger i gravrøvernes fodspor for at undersøge sagen.
Cheops byggede den første og største pyramide på Giza-plateauet.
Det er det eneste af oldtidens vidundere, der stadig findes.
Man byggede den mest perfekte og største pyramide nogensinde.
Dets lige findes ikke.
Man mener, det tog 20.000-30.000 arbejdere 20 år
at færdiggøre det utrolige gravmonument.
Man brugte store ramper for at stable 2,3 millioner stenblokke.
Det er så præcist
at fundamentet kun er ude af niveau med 2,5 centimeter.
Det var ikke blot et gravsted.
Folket tilbad faraoens minde her efter hans død.
Oprindeligt har pyramiden set helt anderledes ud.
Mark studerer kalkstensblokkene på pyramidens nordlige side.
Engang indkapslede den slags stenblokke pyramiden.
Beklædningen var et forsvar
mod alle gravrøvere.
Det var én skinnende stenflade
og ingen vidste, hvor indgangen var.
Men røvere brød alligevel ind.
De ledte ikke efter indgangen. Den skjulte kalkstenene.
I stedet gravede de sig 30 meter gennem stenblokkene
til de nåede en passage i pyramiden.
Mark klatrer op gennem pyramidens 'Store Galleri'.
Pyramiderne var ikke blot beskyttet udefra.
Indenfor fandtes endnu flere foranstaltninger imod tyveri.
Ved toppen finder Mark spor af en sindrig låsemekanisme.
Tykke reb hang ned i de her riller.
Rebene kontrollerede store stenblokke
som gled ned gennem de smalle åbninger...
og lukkede indgangen til faraoens gravkammer.
Mark tror, at da faraoens lig skulle låses inde i kammeret
brugtes et komplekst system af reb
for at sænke enorme granitplader ned...
som forseglede gravkammeret.
Senere lod man tre endnu større stenblokke
glide ned langs den skrånende passage
før de hamrede ind i indgangen til tunnelen
og blokerede den fuldstændig.
Til sidst skjulte man indgangen
bag et ensartet lag af kalksten
der gjorde det umuligt at se, hvor indgangen var.
Antikkens ingeniører troede, de havde skabt et perfekt forsvar.
De tog fejl.
Foranstaltningerne mod tyveri virkede ikke.
Kammeret har været tomt siden de første optegnelser.
Vi kender ikke forbryderne
men Mark har en teori om, hvornår røveriet fandt sted.
Jeg tror, det skete kort tid efter, pyramiden stod klar.
Dem, der gravede tunnelen
synes at have vidst, hvordan de nåede den passage
som førte til kongens gravkammer.
Vi ved, takket være opdagelsen af Tutankhamons skatte
at faraoner fik store rigdomme med til brug i det hinsidige.
Så pyramidernes gravkamre har været et rigt bytte.
Men mumierne havde ingen værdi i sig selv
og gravrøverne har nok frygtet de hellige levninger.
Oldtidens egyptere troede, nøglen til evigt liv var
bevaringen af de afdødes kroppe.
Så når røvere raserede gravene
snuppede de alle de skatte, farao fik med i graven.
De åbnede endda sarkofagerne
for at tage mumiernes ædelsten og amuletter.
Men vi ved fra andre gravrøverier
at røverne frygtede de døde faraoners vrede
og lod de balsamerede lig blive liggende.
Så hvorfor forsvandt de kongelige mumier fra pyramiderne?
Og hvor er de i dag?
Alle egyptologer drømmer om at finde en faraos mumie.
Hvis man finder de forsvundne mumier
ville det være et gennembrud
for forståelsen af disse gådefulde konger.
Ingen avis kan fortælle os om disse faraoner.
Vi kender ikke deres alder, udseende eller personlighed.
Vi kender dem gennem pyramiderne.
Kan Cheops, Chephrens og Mykerinos' levninger være flyttet
og genbegravet et andet sted på plateauet
for at beskytte dem mod andre røvere?
Jeg håber, vore udgravninger leder os til Cheops'
og Chephrens mumier.
Ashraf tror, at denne sten med kong Chephrens navn
blot er toppen af isbjerget.
Hvad mere ligger begravet på det sydlige felt?
Jeg tror, at mange genstande ligger og venter på os.
Ashrafs team er otte uger inde i
en 35 uger lang udgravning af det sydlige felt.
Jo mere sand de fjerner
desto flere opsigtsvækkende fund gør de.
De finder keramikgenstande.
De havde masser af kander med øl, honning, mælk, vin.
Tilmed ost tog de med til det hinsidige.
Ashraf tror, teglkonstruktionerne
er gamle gravkammervægge.
De går helt derover. Kan I se min kollega?
Hvor der er grave, er der levninger.
Under udgravningerne finder man snesevis af gravskakter.
Vi har over 50 skakter her.
Vi undersøger dem en ad gangen.
Det står klart, at den uudforskede del af Giza-plateauet
engang var et vigtigt begravelsessted.
En kæmpe gravplads, der går 4500 år tilbage i tiden.
Hvem lå her?
Mange af skakterne er tomme eller ikke færdige.
Men nogle...
Du godeste!
indeholder levn efter begravelser.
Dette gravkammer er måske tre meter højt.
Syv ølkander.
Især én skakt forbløffer dem.
Hold da op!
Skakten fører til et netværk af gravkamre under jorden.
Her er mange kamre at udforske.
Et usædvanligt fund.
Det mystiske netværk af kamre er en massegrav.
Masser af rester af mumier
skeletter, knogler og kranier.
Her har vi bandager, som man viklede om liget.
Kan disse grave indeholde de forsvundne kongers jordiske rester?
Nogle skeletter kan udelukkes på grund af størrelsen.
Åh gud!
Det er en grav for et spædbarn.
Jeg har været arkæolog i over 20 år.
Det her er første gang, jeg finder en børnegrav.
Og her har vi en smuk maske.
I et hjørne af netværket...
Hold da op!
Hold nu helt op!
gør Ashraf endnu et bemærkelsesværdigt fund.
En gylden dødsmaske.
En finger af guld. Jeg kan se neglen.
Jamen dog! Håret er der endnu.
Et kranium med hår.
Hele kisten var dækket med bladguld.
Disse guldfragmenter sad engang på en rigt udsmykket kiste.
Han havde nok høj rang
når han har en kiste med bladguld.
En så rundhåndet brug af guld var kun for
en rig overklasse og folk med høj status.
At finde en udsøgt kiste blandt spredte levn
overrasker teamet.
Nu skal de finde ud af
hvem der blev begravet i den forgyldte kiste.
Kan det måske være de jordiske rester af en pyramidefarao?
Forbløffende nok har man før fundet en farao
i en massegrav.
Dr. Colleen Darnell studerer egypternes opfattelse af døden.
Hun undersøger en samling mumier
der kan kaste lys over, hvorfor faraonernes levninger
ikke mere er i deres enorme grave.
KAIRO MUSEUM
Disse mumier er fra Egyptens Nye Rige
omkring 1300 år efter Giza-faraonerne.
I Nye Rige
markerer faraoner ikke længere deres grave med pyramider.
I stedet skjulte de deres grave
og huggede dem ud dybt inde i Kongernes Dal.
Det var i denne dal, Nye Riges Tutankhamon
og hans guldskatte blev fundet.
Men disse faraoners sidste hvilested
blev alligevel ikke det sidste.
Det her er Ramses 3.'s mumie.
Man kunne tro, han blev fundet i sit gravkammer
men over 100 år efter hans død
flyttede man levningerne, viklede mumien ind i nye bandager
og gravlagde den i en anonym grav.
Tekst på bandagen
gjorde det muligt at identificere ham som Ramses 3.
Han var ikke den eneste farao, der flyttedes efter sin død.
Tuthmosis 2., som kan have været Bibelens farao
begravedes i samme grav.
Det samme gjaldt Seqenenre
en konge, hvis mumie tyder på, han blev dræbt i kamp.
Der var flere faraoner i den anonyme grav.
Sammen herskede de over Egypten i 450 år.
Kongerne i Nye Rige
begravedes sammen i den anonyme grav.
Hvorfor blev faraonerne flyttet og genbegravet sammen?
Kan samme skæbne være overgået Giza-pyramidernes faraoner:
Cheops, Chephren og Mykerinos?
Dr. Colleen Darnell leder efter spor
for at løse mysteriet om, hvorfor faraoner flyttedes
fra deres grave og blev genbegravet i en anonym grav.
Kan denne antikke papyrus give et svar?
Et unikt dokument fra Egypten, som har overlevet
er nedskriften af en gravrøvers tilståelse.
Papyrussen er revet over på midten
og de to halvdele opbevares på forskellige museer.
Ved at samle delene kan Colleen afkode den tilståelse
gravrøveren Amenpanufer kom med, efter han
brød ind i farao Sobekemsaf 2.s grav:
"Vi tog vores kobberværktøj
og vi brød ind i gravkammeret."
"Vi gennemsøgte mumierne
eftersom man talte om et guldsmykke
rundt om kongens hals."
Amenpanufer tilstod at have gravet en tunnel ind til gravkammeret.
Han tog så meget guld, som han kunne bære...
men han blev fanget.
Han blev idømt en brutal straf: døden ved spidning.
Dette og andre gravrøverier foruroliger myndighederne.
Faraonernes hellige mumier er ikke sikre i deres gravkamre.
Man skrider til handling.
For at beskytte mumierne blev de flyttet, viklet ind i nye bandager
og begravet sammen i en anonym grav.
Vi ved, det virkede.
Ved at flytte dem fra Kongernes Dal til en anonym grav
overlevede de i årtusinder.
Hvis alle disse konger blev flyttet til en anonym grav
kan samme skæbne så være overgået faraonerne
Cheops, Chephren og Mykerinos?
Kan deres levninger være flyttet til en anonym grav?
Og ligger den grav her i det sydlige felt?
Ashrafs team har fjernet et knap ti meter tykt lag sand.
Deres arbejde afslører, hvor stor gravpladsen var.
Derovre har vi en, to, tre, fire, fem grave.
De var helt dækkede af sand.
Den mest imponerende grav ligger i udkanten af feltet.
Det er en fantastisk kalkstensgrav.
Væggene er dækkede af detaljerede billeder.
Én hieroglyf er bekendt.
Cha-Ef-Ra.
Samme kartouche, som vi fandt på en anden sten tidligere.
Ashraf tror nu, at stenen med Chephrens navn
kan have indgået i denne smukke grav.
Men graven tilhører ikke faraoen.
Denne hieroglyf viser hans titel.
"Web Nisu."
"Cha-Ef-Ra-Hem-Netr." En præst.
Den, der blev begravet her, var præst i Chephren-templet.
Dette gravkammer tilhørte en ypperstepræst.
Præsten har arbejde i templet ved Chephrens pyramide.
Templet var et kultsted
hvor faraoen mindedes efter døden.
Opdagelsen antyder, at stedet ikke var en almindelig gravplads.
Det var en gravplads til højtstående embedsmænd
som arbejdede i hjertet af Giza.
At finde så fine hieroglyffer
der er 4500 år gamle, føles fantastisk.
Yderligere undersøgelser af graven
kan kaste lys både over kong Chephrens liv
og over dem, der tilbad ham.
Den 11. uge finder man endnu en mærkelig skakt.
Denne skakt er hugget næsten tre meter ned i klippen.
Sten blokerer indgangen til kammeret.
Det betyder, at graven er intakt.
Ashraf sender udgravningschefen Ahmed Ezz ned for at åbne graven.
- Jeg klemte fingeren, idiot. - Se på min.
De fjerner den sidste sten
som har blokeret indgangen til graven.
Jeg kan se noget, Ahmed.
Måske noget træ, jeg er ikke sikker.
Det er en kiste!
I bunden af den nyfundne gravskakt på det sydlige felt i Giza
inspicerer Ashraf en udsøgt malet kiste.
Man kan se ansigtet, læberne og næse. Det er meget detaljeret.
Jeg er målløs.
Kisten er et helt enestående fund.
Her kan vi se et smukt billede af Anubis
gravens beskytter.
Billederne beskytter ejerens lig, så han vil trives i det hinsidige.
Kisten har endda et falsk låg.
En ekstra forsvarstaktik.
Det er et låg oven på et låg.
Man finder faktisk flere kister spredt
over hele udgravningsstedet.
Nogle ligger lige under sandet.
- Hvad er det her? Træ? - Ja, det er træ.
De tyder billederne på kisterne.
Det er, som om ens kone føder.
Jeg vil gerne holde kisten i mine arme. Han er min baby.
Kisterne ligger oven på og inde i grave fra Det Gamle Rige.
Gravene er fra de store pyramiders tidsalder
men kisterne indeni er af langt senere dato.
Denne type trækiste
med billeder, der skal ligne den begravede person
fandtes ikke, da pyramiderne blev rejst.
De er meget senere end pyramiderne.
Udsmykningen og motiverne
er fra Sentiden.
Kisterne på det sydlige felt er fra Sentiden
der er arkæologernes navn for tiden 2000 år efter
Det Gamle Riges faraoner.
Hvorfor ligger gravene blandt en fjern fortids grave
i skyggen af pyramiderne?
Tidsskalaen er enorm.
Cheops byggede den første pyramide
-omkring år 2500 f. - Kr.
Så gik der yderligere 1300 år
før Tutankhamon besteg tronen.
Sentidens kister fra det sydlige felt
er 700 år yngre end Tutankhamon.
Disse egyptere levede næsten lige så tæt på smartphones
som på pyramidefaraonerne.
Det er en forbløffende drejning
at det sydlige felt synes at være en gravplads oven på en gravplads
der er 2000 år ældre. Gravpladsen er en åbning mod
et opsigtsvækkende kapitel i Egyptens historie.
Under Det Gamle Rige var dette en begravelsesplads
hvis kalkstens- og teglgrave dækkede bakkeskråningen.
Men gravpladsens fred forstyrredes 2000 år senere
da Sentidens egyptere begyndte at genbruge gravpladsen.
De gravede nye skakter
og åbnede gamle gravkamre.
De begravede deres døde ovenpå og i gravkamre
fra Det Gamle Rige.
Fundene får Ashraf, chef for Giza-plateauet
til at fremlægge en utrolig hypotese.
Kan egypterne fra Sentiden have forbindelse til
forsvindingen af ligene af pyramidefaraonerne
Cheops, Chephren og Mykerinos?
Måske fandt Sentidens egyptere en faraos levninger
og flyttede dem.
Måske ligger der en farao og venter på os.
Selvom Sentidens egyptere
levede, 2000 år efter pyramiderne byggedes
var de besatte af faraonerne, der lod dem opføre.
De tilbad Det Gamle Riges faraoner.
Hvorfor var Sentidens egyptere så fascinerede af
faraonerne fra pyramidernes tidsalder?
Dr. Colleen Darnell er ekspert i
at tyde antik tekst.
Hun tror, væggene fra en mindre kendt periode
14 km syd for Giza i Saqqara
forklarer, hvorfor Sentidens egyptere tilbad pyramidefaraoerne
og måske prøvede at beskytte og bevare de kongelige mumier.
Saqqara er en gravplads fra oldtiden.
Den ligger ved siden af Giza
og er opført omtrent samtidig med de store pyramider.
17 faraoner ligger begravet her.
Colleen undersøger Unaspyramiden.
Den blev rejst af kong Unas, der levede kun 100 år efter
Giza-pyramidernes faraoner.
Unaspyramidens ydre er ret nedbrudt
men indeni er den bemærkelsesværdigt velbevaret.
Unaspyramidens vægge er dækkede af mystiske symboler.
Dette er pyramidetekster:
Magiske formularer, der skal give den døde evigt liv i det hinsidige.
Formularerne viser også, hvorfor Sentidens egyptere
kan være gået på jagt efter pyramidefaraonernes levninger.
Colleen Darnell tyder antikke formularer i Unaspyramiden.
En formular begynder:
"Hilset være kong Unas."
"Du er ikke gået bort død."
"Du er gået bort levende."
Han har opnået evigt liv i det hinsidige.
Formularerne gør ikke blot faraonerne udødelige.
De anviser også, hvordan man bliver en almægtig gud.
Her står der: "Den, som Han ønsker skal leve
han skal leve."
"Og den, Han ønsker skal dø, han skal dø."
Formularerne i pyramideteksterne
beskriver, hvordan kongen bliver gud i det hinsidige.
Teksterne viser, at pyramiderne ikke kun var gravkamre.
De skulle skabe guder.
Man har ikke fundet pyramidetekster i Giza.
Colleen tror, det skyldes, at de ikke blev hugget ind i sten.
Det er muligt, der i Giza-pyramiderne
var tekster på papyrusruller, som indgik i gravlægningen
og at alt det er gået tabt.
Faraonerne opførte pyramiderne for at blive guder i det hinsidige.
Og 2000 år efter deres død er det præcis, hvad de er blevet.
De var nu guder for Sentidens egyptere.
Sentiden markerede enden for et selvstændigt egyptisk styre.
-Mellem 664 og 332 f. - Kr.
blev Egypten angrebet af assyrere, babyloniere og persere.
I rigets sidste år vendte Sentidens egyptere sig mod Giza.
De vendte sig mod Cheops, Chephren og Mykerinos
for at finde beskyttelse i det hinsidige.
De var nu deres guder
og Sentidens egyptere ville begraves ved siden af dem.
Sentidens egyptere tilbad
Cheops, Chephren og Mykerinos.
Så de begraves ved pyramiderne.
I deres øjne er pyramidefaraonerne guder.
Sentidens egyptere tilbad pyramidefaraonerne som guder.
Så hvis de fandt de fortidige kongers levninger
ville de have ønsket at bevare og beskytte dem.
Præcis som Nye Riges faraoner
genbegravet med nye bandager nær Kongernes Dal.
Kan Sentidens egyptere have flyttet de kongelige mumier
til deres egen gravplads for at beskytte dem?
Efter 12 ugers udgravninger af det sydlige felt
går Ashrafs arbejde ind i en ny fase.
Det er tid til at åbne de kister, man har fundet.
Hold da op! Det er en mumie!
Men det er ikke en fuldvoksen mand.
Han er måske 15-16 år.
Der var hverken tid eller råd til en stor begravelse.
Ashraf samarbejder med osteoarkæologen dr. Amira Shahin
for at undersøge knoglerne, man har fundet på det sydlige felt.
Endnu et kraveben.
Der er især én grav, Ashraf vil have hende til at undersøge.
Kan Amiras analyse afsløre, hvem der er begravet i den gyldne kiste?
Kan knoglerne afsløre den dødes status
og forklare den kunstfærdige kiste?
Kan levningerne tilhøre en af pyramidefaraonerne
som er blevet genbegravet af Sentidens egyptere?
Med tanke på kraniets form
og de spinkle knogler
er det her sandsynligvis en kvinde.
Hun døde med alle sine tænder i behold
så hun var meget ung.
Det her er ingen pyramidefarao
men knoglen afslører en bemærkelsesværdig kunnen.
Det her er ikke normalt.
Amira finder et stort hul oven over det højre øje.
Hullet er usædvanlig glat.
Kanten ser jævn ud.
Hun fik hullet, før hun døde.
Hullet er lavet af en læge.
Det jævne og runde hul
tyder på, at hun gennemgik en operation.
Oldtidens kirurgi.
- De fik lægebehandling. 600 år f. - Kr.
ser vi lægebehandling for middelklassen.
Det er noget helt nyt for mig.
Knoglerne tilhører ikke pyramidefaraonerne
men det er en vigtig opdagelse.
De udgør et fysisk bevis på kirurgi
i en civilisation, der er kendt for meget tidlige kirurgiske indgreb.
Hvad med Cheops, Chephren og Mykerinos?
Kan Ashrafs udgravninger hjælpe med at løse gåden
om, hvad der skete med deres mumificerede levninger?
Og hvilken rolle, om nogen
Sentidens egyptere spillede for deres forsvinding?
Nye fund kan måske endelig give os et svar.
Fund inde fra Mykerinos' pyramide.
Cheops og Chephrens enorme pyramider
hæver sig 80 meter over Giza-plateauets mindste pyramide.
Men Cheops barnebarn Mykerinos
byggede stadig en 60 meter høj pyramide
som vejer 600.000 ton.
I jagten på de forsvundne pyramidefaraoner
kan denne pyramide være den vigtigste.
De andre pyramider er blevet udforsket
siden man begyndte at nedskrive historien
men indgangen til Mykerinos' pyramide lå begravet i sandet
til begyndelsen af 1800-tallet
da arkæologer gravede sig vej ned til gravkammeret.
Der fandt man en mystisk trækiste.
Kisten findes på British Museum
og inskriptionerne er slidte og svære at læse.
Arkæologen dr. Lehner
er førende ekspert i Giza-pyramiderne.
Han studerer en kopi af en skitse, der blev lavet for 200 år siden.
Det her er trækisten, man fandt i 1837.
Inskriptionen henvender sig til faraoen Mykerinos.
Der står: "Åh, Osiris, Mykerinos, konge af Øvre og Nedre Egypten."
"De gør, du eksisterer som en gud
uden fjender."
Teksten siger, kisten indeholder Mykerinos' mumificerede lig
og at han håber at blive en gud efter sin død
som de andre pyramidefaraoner.
Men noget stemmer ikke.
Kisten er lavet af træ og formet som et menneske.
Kisten svarer til Sentidens kister
som Ashraf har fundet på det sydlige felt.
Der står Mykerinos, men det er ikke hans oprindelige kiste.
Alt det lader ane
at kisten blev anbragt i pyramiden 2000 år efter Mykerinos' død.
Det er mærkeligt.
Er det en genbegravelse af Mykerinos 2000 år senere?
2000 år efter Mykerinos' begravelse i pyramiden
trængte Sentidens egyptere ind i graven
måske selv på jagt efter faraoens lig.
De opdagede nok, at graven var vanhelliget af røvere
og måske opdagede de også hans lig.
Men Mykerinos var en gud.
De kunne ikke efterlade hans hellige lig ubeskyttet.
I stedet viklede man mumien i nye bandager
og anbragte den i en ny kiste.
Man holdt en ny begravelse
og overgav liget til den pyramide, han lod opføre.
Vi ved, at man genoplivede mindet om disse konger.
Og i dette tilfælde
genbegravede man åbenbart Mykerinos
da man genoplivede kulten for de for længst døde faraoner.
Mykerinos' lig blev ikke fundet i kisten.
Men kisten er et bevis på
at Sentidens egyptere flyttede en pyramidefarao
og atter placerede ham i den oprindelige grav.
En gud, der blev genbegravet 2000 år efter sin død.
Kan samme skæbne også være overgået
Cheops og Chephren?
Svaret kæver, at vi finder de forsvundne lig.
Vi ved nu, at det sydlige felt
var en vigtig gravplads for Sentidens egyptere.
Og Mykerinos' kiste beviser, at Sentidens egyptere
ledte efter fortidens pyramidefaraoner
for at beskytte deres mumier.
Dette kæmpe ørkenområde kan meget vel gemme på en farao.
Jeg holder ikke op med at grave. Hver dag bliver jeg mere opsat
på at finde flere ting og gøre flere fund.
Måneders udgravninger
har ført til en overflod af enestående fund.
Fra en grav, der tilhørte ypperstepræsten
som arbejdede i pyramidernes skygge
til den gyldne kiste, der tilhørte en ung kvinde
som havde gennemgået en operation.
De har fundet mange genstande, der viser utrolige detaljer
om livet for dem, der byggede pyramiderne
og for dem, der tilbad faraonerne.
Lige fra barnsben har jeg drømt om at foretage udgravninger.
Om at gøre nye fund.
Min drøm går i opfyldelse nu, hvor jeg er her.
Jagten på pyramidefaraonerne
Cheops, Chephren og Mykerinos fortsætter.
I fremtiden finder vi måske
deres mumier gemt i nærheden af pyramiderne. Måske ikke.
Men det bliver sjovt at fortsætte med at lede.
Tekster: Line Hansen www.sdimedia.com