Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Muhammed!
Jøss!
En stein med inskripsjoner.
I pyramidenes skygge-
-gjør arkeologer et oppsiktsvekkende funn.
Den ovale formen er navnet på en konge - Khefren.
Han ble begravd i den andre pyramiden.
Man graver fram en stein med en kartousche.
Et fortidssymbol for en farao.
Khefren.
En betydningsfull hieroglyf-
--fra rundt år 2600 f. - Kr.
Farao Khefren fikk oppført den andre Giza-pyramiden.
Kan funnet av en 4500 år gammel stein-
-med faraoens navn-
-hjelpe til med å løse en av Egypts største uløste gåter?
En stor oppdagelse.
Hvor har pyramide-faraoenes etterlevninger tatt veien?
Dette er nedlagte saker.
Kanskje de mest nedlagte gjennom alle tider.
De eldgamle Giza-pyramidene-
-reiser seg over dagens moderne Kairo.
Pyramidene ble bygd for 4500 år siden-
-som graver for tre generasjoner faraoer.
Kheopspyramiden er drøyt 135 meter høy.
Khefren, hans sønn, fikk bygd en fire meter lavere pyramide.
Og Kheops' barnebarn Menkaura bygde den minste av de tre-
-men den er likevel like høy som et 15-etasjers hus.
Disse gravene er gigantiske festninger-
-som skulle beskytte faraoenes levninger og skatter til evig tid.
Mannen som har ansvaret for å bevare pyramidene-
-heter Ashraf Mohie el Din.
Han er sjef for Gizaplatået.
Ashraf er en verdensberømt arkeolog-
-og vet mer om dette stedet enn noen andre.
I dag leder han en banebrytende utgravning-
- som han håper skal øke vår viten om pyramidene-
-og om faraoene som lot bygge dem.
Alle drømmer om å få se pyramidene.
Jeg får besøke dem hver dag.
Ashraf har viet 20 år på å utforske Gizaplatået.
Men ett område er fortsatt fullt av hemmeligheter-
-og urørt av moderne arkeologer.
Sør for pyramidene ligger en 2,5 kvadratkilometer stor ørken.
Den utgjør den sørlige halvdelen av Gizaplatået.
Den heter Det sørlige feltet.
DET SØRLIGE FELTET
Ashraf samler et team med over 60 medarbeidere-
-som skal grave ut denne ørkenen.
I åtte måneder-
-skal de fjerne hundrevis av tonn med sand-
-og flytter den til platåets base.
Vi graver som vanlig.
Vi fjerner sanden lag for lag-
- for å finne ut hva som fins under sanden.
Ingen vet hvilke skatter som ligger skjult under sanden.
Men tidligere utgravninger ved Gizaplatået-
-har ført til oppsiktsvekkende funn.
Vest for pyramidene-
-fant arkeologene en stor gravplass for høyere embetsmenn.
I øst fant man graver som tilhørte Kheops familiemedlemmer.
Og enorme prosesjonsveier med storslåtte templer.
Blant annet et tempel tilegnet Sfinksen.
Man har også funnet restene av en havneby-
-der pyramidesteiner som veide 15 tonn-
-ble lastet av en hel handelsflåte.
Men ingen vet hva som ligger skjult-
-på det uutforskede sør-feltet.
Da Ashrafs team fjerner sanden...
Muhammed!
...gjør man et fantastisk funn bare centimeter under bakken.
Jøss! En stein med inskripsjoner.
Man finner en vakkert hugget kalkstein.
Begravd i myk sand.
Den ovale formen er en kartousche, navnet på en konge.
Teamet synes å være på sporet av noe stort.
Her ser vi Khefrens navn.
Khefren, eier av den andre pyramiden.
Så denne steinen kan dateres til pyramidenes tidsalder.
Hva er forbindelsen mellom kalksteinen og pyramide-faraoene?
Kan funnene på dette sørlige feltet-
-hjelpe til med å løse en av Egypts største gåter?
Hva skjedde med mumiene-
-etter Khefren, Kheops og Menkaura?
Disse faraoenes etterlevninger ble begravd inni pyramidene-
-men er aldri funnet.
Man bygde et sted til mumiene og skattene.
De måtte ha vært godt beskyttet.
Men å beskytte pyramidene var en vanskelig oppgave.
Vi vet, gjennom arkeologiske funn og skrifter-
- at gravplyndring var et stort problem i det gamle Egypt.
Pyramidene gjorde ikke sin oppgave.
De første oppdagerne som går inn i Kheopspyramiden på 800-tallet-
-møtes av en tom grav.
Også Khefrens og Menkauras levninger er borte.
Dr Mark Lehner er en ledende ekspert på Gizapyramidene.
Dette er nedlagte saker.
Kanskje de mest nedlagte gjennom alle tider.
Mark vil finne ut hvordan disse enorme gravene-
-kunne plyndres.
Han følger i plyndrernes fotspor for å undersøke saken.
Kheops fik bygget den første og største pyramiden på Gizaplatået.
Det eneste av antikkens sju underverker som fins i dag.
Her bygde man den største pyramiden gjennom alle tider.
Dens like eksisterer ikke.
Man tror at det tok 20-30 000 arbeidere 20 år-
-å ferdigstille dette utrolige monumentet.
Man brukte store ramper for å få opp 2,3 millioner steinblokker.
Man gjorde det så nøyaktig-
- at basens høydeforskjell bare er to centimeter.
Det var ikke bare et gravkammer.
Folket dyrket faraoens minne her selv etter hans død.
Den opprinnelige pyramiden så helt annerledes ut.
Mark studerer kalksteinblokkene på pyramidens nordside.
Før besto pyramidens overflate av slike blokker.
Dette ytre laget var en beskyttelse-
- mot alle gravrøverne.
Et skimrende steinhylster-
- slik at ingen kunne se hvor inngangen fantes.
Men plyndrere kom seg likevel inn.
De lette ikke etter inngangen, for den var skjult av kalksteinen.
I stedet gravde man seg 30 meter inn gjennom steinblokkene-
-til man nådde en tunnel inne i pyramiden.
Mark tar seg opp til det store galleriet.
Pyramidene beskyttet ikke bare utvendig.
Inne i pyramiden fantes flere beskyttelsestiltak.
Mark finner spor etter en oppfinnsom låsemekanisme.
Tykke tau gikk i disse sporene.
Tauene var festet i store steinblokker-
- som gled i disse sporene...
...for å stenge inngangen til faraoens gravkammer.
Mark tror at når det var på tide å låse levningene inn i kammeret-
-brukte man et komplisert nettverk av tau-
-for å senke enorme granittblokker...
...som forseglet gravkammeret.
Deretter lot man tre enda større steinblokker-
-gli nedover den skrånende tunnelen-
-for å stoppe ved tunnelens ende-
-og blokkere den.
Endelig skjulte man inngangen-
-bak et lag av kalkstein-
-som gjorde det umulig å se hvor inngangen var.
Datidens ingeniører trodde at de hadde skapt et perfekt forsvar.
De tok feil.
Vernetiltakene fungerte ikke.
Kammeret har stått tomt i hele vår historiske tid.
Vi vet ikke hvem som begikk forbrytelsen-
-men Mark har en teori om når plyndringen fant sted.
Jeg tror at det skjedde like etter at pyramiden sto ferdig.
De som gravde seg inn i pyramiden-
- visste veien til tunnelen-
- som førte opp til gravkammeret.
Takket være oppdagelsen av Tutankhamons skatter vet vi-
-at faraoene ble begravd med store rikdommer i døden.
Så pyramidenes gravkamre var sikkert fulle av skatter.
Men selve mumiene hadde ikke noen verdi.
Og plyndrerne var nok redde for levningene.
Gamle egyptere trodde at nøkkelen til evig liv var-
-å bevare den døde kroppen.
Så da plyndrere tømte gravkamrene-
-tok de alle skattene de kunne finne.
De åpnet til og med sarkofagene-
-for å komme til mumienes edelstener og amuletter.
Men vi vet fra andre gravplyndringer-
-at plyndrerne fryktet de døde faraoenes vrede-
-og lot kroppene ligge igjen.
Så hvorfor forsvant mumiene fra Gizapyramidene?
Og hvor er de i dag?
Alle egyptologer drømmer om å finne mumien etter en farao.
Om man kan finne de savnede mumiene-
-vil det være et gjennombrudd-
-i forståelsen av disse fortidige og gåtefulle kongene.
Dagens aviser kan ikke fortelle om faraoene.
Vi vet ikke hvor gamle, hvordan de så ut eller hvordan de var.
Vi kjenner faraoene gjennom deres pyramider.
Kan Kheops, Khefren og Menkauras etterlevninger være flyttet-
-og blitt begravd et annet sted på Gizaplatået-
-for å beskytte dem mot flere plyndrere?
Jeg håper at utgravninger fører oss til Kheops-
- og Khefrens mumier.
Ashraf tror at denne steinen med Khefrens navn på-
-bare er toppen av et isfjell.
Hva mer kan ligge skjult under sanden på sør-feltet?
Jeg tror at mange gjenstander ligger og venter på oss.
Ashrafs team er åtte uker inn i-
-en 35 uker lang utgravning av det sørlige feltet.
Jo mer sand de fjerner-
-desto flere flotte funn gjør de.
De finner gamle keramikkgjenstander.
De hadde mange krukker med øl, honning, melk, vin-
- og til og med ost, til å ta med seg i døden.
Og Ashraf tror at store teglkonstruksjoner-
-er gamle gravkammervegger.
De går helt dit bort. Ser dere kollegaen min der borte?
Der det fins gravkamre, fins det etterlevninger.
Under utgravningene finner man dusinvis av gravsjakter.
Vi har over 50 sjakter her.
Vi undersøker dem én av gangen.
Det blir klart at denne uutforskede delen av Gizaplatået-
-en gang i tiden var en viktig nekropolis.
En 4500 år gammel gravplass.
Hvem ble begravd her?
Mange av sjaktene er tomme eller uferdige.
Men noen...
Herregud!
...er fulle av gjenstander selv i dag.
Dette gravkammeret er tre meter langt.
Sju ølkrukker.
Spesielt én sjakt gjør dem nysgjerrige.
Jøss!
Sjakten fører til et nettverk av gravkamre.
Her fins mange kamre å utforske.
Et uvanlig funn.
Dette mystiske nettverket av kamre er en massegrav.
Godt med rester av mumier-
- skjelett, bein og skaller.
Her har vi en bandasje som man pakket rundt levningene.
Kan disse gravene inneholde de forsvunne faraoenes etterlevninger?
Noen skjeletter kan utelukkes på grunn av størrelsen.
Herregud!
En grav for en baby.
Jeg har vært arkeolog i over 20 år.
Dette er første gang jeg ser en barnegrav.
Og her har vi en vakker dødsmaske.
I et hjørne av gravkammerlabyrinten..
Jøss!
Oi, oi, oi, oi!
...gjør Ashraf enda et storslagent funn.
En gyllen dødsmaske.
En finger av gull. Jeg ser neglen.
Jøss! Denne har fortsatt hår.
En skalle med hår.
Hele kisten var dekket av bladgull.
Disse gullfragmentene dannet en utsmykket og forgylt kiste.
Han hadde nok høy rang-
- for å få en forgylt kiste.
Slike forgylte kister var nok reservert for-
-en rik overklasse og høyere embetsmenn.
Å finne en utsmykket kiste blant spredte levninger-
-overrasker teamet.
Nå må man finne ut-
-hvem som ble begravd i den forgylte kisten.
Kan det være levninger etter en farao?
Rart nok ville det ikke vært første gang man fant en farao-
-i en massegrav.
Dr Colleen Darnell studerer egypternes oppfatning av døden.
Hun undersøker en spektakulær samling mumier-
-som kan kaste lys over hvorfor faraoenes levninger-
-ikke er å finne i deres enorme graver.
KAIRO MUSEUM
Disse mumiene er fra Egypts Nye rike.
Rundt 1300 år etter Gizafaraoene.
I det nye riket-
-annonserte faraoene ikke lenger gravplassene sine med pyramider.
I stedet gjemte man gravene-
-i Kongenes dal.
Det var i denne dalen at Det nye rikets Tutankhamon-
-og hans skatter ble funnet.
Men disse faraoenes siste hvilested-
-skulle ikke bli det siste.
Dette er Ramses III.
Man skulle trodd at han ble funnet i sitt gravkammer-
- men 100 år etter hans død-
- flyttet man levningene og mumien ble svøpt om-
- og plassert i en umerket grav.
Teksten på bandasjene-
-gjorde det mulig å identifisere ham som Ramses III.
Og han var ikke den eneste farao som ble flyttet etter sin død.
Totmose II, som kan ha vært Bibelens farao-
-ble begravd med ham.
Det ble også Sekenenre Tao.
En konge som ifølge levningene kan ha dødd i kamp.
Det var flere faraoer i samme umerkete grav.
Sammen ledet de Egypt i over 450 år.
Flere konger i Det nye riket-
- ble begravd sammen i den umerkede graven.
Hvorfor ble faraoene flyttet og begravd sammen?
Kan samme skjebne ha rammet Gizapyramidenes faraoer:
Kheops, Khefren og Menkaura?
Dr Colleen Darnell leter etter spor-
-for å løse mysteriet om hvorfor flere faraoer ble flyttet-
-fra sine graver og begravd i en umerket grav.
Kan denne gamle papyrusen gi oss et svar?
Et unikt dokument fra Det gamle Egypt som har overlevd-
- er en gravplyndrers tilståelse.
Papyrusen ble delt på midten for lenge siden-
-og de to halvdelene oppbevares nå på to museer.
Ved å sette sammen delene kan Colleen dekode tilståelsen-
-fra gravplyndreren Amenpnufer-
-som brøt seg inn i farao Sobekemsaf IIs grav:
"Vi tok våre kobberverktøy"-
-"og brøt oss inn i gravkammeret."
"Vi gjennomsøkte mumiene"-
-"fordi man snakket om et gullsmykke"-
-"rundt kongens hals."
Amenpnufer innrømte at han gravde en tunnel inn i gravkammeret.
Han tok så mye gull han kunne bære...
...men han ble pågrepet.
Han ble dømt til døden for skadeverk.
Denne og andre gravplyndringer uroer myndighetene.
Faraoenes mumier er ikke trygge i sine gravkamre.
Myndighetene gjør tiltak.
For å beskytte de kongelige mumiene ble de flyttet, svøpt på nytt-
- og begravd sammen i en umerket grav.
Vi vet at planen fungerte.
Ved å flytte dem fra Kongenes Dal til en umerket grav-
- overlevde de i tusener av år.
Om alle disse kongene ble flyttet til en umerket grav-
-kan da samme skjebne ha rammet faraoene-
-Kheops, Khefren og Menkaura?
Kan deres etterlevninger være flyttet til en umerket grav?
Og fins den graven her på Det sørlige feltet?
Ashrafs team har fjernet et 10 meter tykt lag sand.
Deres arbeid viser hvor stor gravplassen er.
Der borte har vi en, to, tre, fire, fem graver.
De var helt dekket av sand.
Den største graven ligger lengst bort på feltet.
Det er en fantastisk kalksteinsgrav.
Veggene er dekket med detaljerte bilder.
Én hieroglyf er kjent.
Kha-Ef-Ra. (Khefren)
Samme kartouche som vi fant på en annen stein tidligere.
Ashraf tror nå at steinen med Khefrens navn-
-kan ha vært en del av denne vakre graven.
Men denne graven tilhører ikke faraoen.
Denne hieroglyfen viser tittelen hans.
Webb Nisu.
"Kha-Ef-Ra-Hem-Netr." En prest.
Den som ble begravd her var prest i Khefren-tempelet.
Dette gravkammeret tilhører en yppersteprest.
Presten jobbet i templet ved Khefrens pyramide.
Et tempel bygd for tilbedelse-
-for å holde faraoens minne i live etter døden.
Så denne nekropolisen var ikke en vanlig gravplass.
Det var en gravplass for høyere embetsmenn-
-med sentrale stillinger i samfunnet.
Å finne så fine hieroglyfer-
- som er 4500 år gamle, er helt fantastisk.
Ytterligere studier av graven-
-kan gi oss mer informasjon både om Khefrens liv-
-og om de som tilba ham.
Den ellevte uken finner man nok en merkelig sjakt.
En sjakt som går tre meter ned i fjellet.
Vi ser steiner som blokkerer inngangen til kammeret.
Det betyr at graven er intakt.
Ashraf sender ned Ahmed Ezz for å åpne graven.
- Jeg klemte fingeren, din idiot. - Se på min.
De fjerner den siste steinen-
-som har blokkert inngangen.
Jeg ser noe, Ahmed.
Det kan være noe i treverk, jeg vet ikke.
Det er en kiste!
I bunnen av den nyoppdagede gravsjakten på Gizas sørlige felt-
-inspiserer Ashraf en vakkert malt kiste.
Man ser fjeset, leppene og nesen. Fine detaljer.
Jeg er målløs.
Kisten er et unikt funn.
Her kan vi se et nydelig bilde av Anubis.
Gravenes beskytter.
Bildene beskytter etterlevningene, så han kan få et godt etterliv.
Kisten har til og med et falskt lokk.
En ekstra beskyttelse.
Et lokk oppå lokket.
Man finner flere kister spredt-
-på hele gravplassen.
Noen er grunt begravd under sand.
- Hva er dette? Treverk? - Ja, det er treverk.
Man tyder bildene på kistene.
Det er som ved en fødsel.
Jeg vil holde kisten i armene mine. Han er min baby.
Kistene ligger inne i graver fra Det gamle riket.
Gravene er fra de store pyramidenes tid-
-men kistene er av nyere dato.
Denne stilen trekiste-
-med intrikate bilder for å se ut som personene i dem-
-eksisterte ikke da pyramidene ble oppført.
De er begravd lenge etter at pyramidene ble bygd.
Dekorasjonene og bildemotivene-
- er av nyere dato.
Sør-feltets kister er fra senere tid.
En epoke 2000 år etter-
-Det gamle Egypt.
Hvorfor ligger disse levningene i forfedrenes gravkamre-
-i skyggen av pyramidene?
Tidsavstanden er enorm.
Kheops fikk oppført den første store pyramiden-
--rundt år 2500 f. - Kr.
Det gikk 1300 år-
-før Tutankhamon besteg tronen.
Og de nyere kistene man fant på Det sørlige feltet-
-er 700 år yngre enn Tutankhamon.
Disse egypterne levde like nær smartphones-
-som pyramide-faraoene.
Det er en overraskende vending-
-at Det sørlige feltet synes å være en gravplass på en gravplass-
-med 2000 år mellom. Gravplassen er et vindu til-
-et oppsiktsvekkende kapittel i Egypts historie.
Stedet var en gang Det gamle rikets nekropolis.
Gravplassen var full av kalksteins- og teglgraver.
Men gravplassens fred ble forstyrret 2000 år senere-
-da egypterne plutselig begynte å gjenbruke nekropolisen.
De gravde nye sjakter-
-og åpnet gamle gravkamre.
De begravde sine døde oppå og inni gravkamre-
-fra Det gamle riket.
Funnene får Ashraf, leder for Gizaplatået-
-til å komme med en utrolig hypotese.
Kan disse senere egypterne ha en forbindelse til-
-forsvinningen av etterlevningene som tilhører-
-Kheops, Khefren og Menkaura?
Kanskje fant datidens egyptere en faraos levninger-
- og flyttet dem.
Kanskje det ligger en farao og venter på oss.
Selv om datidens egyptere-
-levde 2000 år etter at pyramidene ble bygd-
-var de besatt av faraoene som fikk oppført dem.
De tilba Det gamle rikets faraoer.
Hvorfor var disse egypterne så fascinert av-
-faraoene fra pyramidens tid?
Dr Colleen Darnell er ekspert på-
-å tyde gamle skrifter.
Hun tror at veggene fra en mindre kjent periode-
-14 km sør for Giza, i Sakkara-
-forklarer hvorfor senere egyptere tilba pyramide-faraoene-
-og kan ha beskyttet og bevart de kongelige mumiene.
Sakkara er en gammel gravplass.
Nabo med Gizas nekropolis-
-og oppført omtrent samtidig som De store pyramidene.
17 faraoer ligger begravd her.
Colleen undersøker Unaspyramiden.
Den ble oppført av kong Unas som levde bare 100 år etter-
-Gizapyramidenes faraoer.
Unaspyramidens ytre er erodert.
Men innsiden er bemerkelsesverdig velbevart.
Unaspyramidens vegger er dekket av mystiske symboler.
Dette er pyramidetekster.
Magiske besvergelser som skulle gi den avdøde evig liv.
Besvergelsene forteller også hvorfor nyere egyptere-
-kan ha gått på jakt etter pyramide-faraoenes etterlevninger.
Colleen Darnell tyder gamle besvergelser i Unaspyramiden.
En av besvergelsene begynner:
"Hilset være kong Unas."
"Du har ikke reist bort død."
"Du har reist som levende."
Han oppnår evig liv i døden.
Besvergelsene gjør ikke bare faraoene udødelige-
-de gjør dem også til guder.
Her står det: "Den som han vil skal leve"-
-"skal leve"-
-"og den som han vil at skal dø, skal dø."
Besvergelsene i disse tekstene-
- beskriver hvordan kongen blir en gud i døden.
Tekstene avslører at pyramidene ikke bare var gravkamre.
De var gudeskapende maskiner.
Man har ikke funnet noen pyramidetekster i Gizapyramidene.
Men Colleen tror det skyldes at de aldri ble risset i stein.
Det er mulig at Gizapyramidene-
- hadde papyrustekster som ble plassert i gravkamrene.
Og at de har forsvunnet.
Faraoene oppførte sine pyramider for å bli guder i døden.
Og 2000 år etter sin død, er det nøyaktig det de har blitt.
De var nå guder for datidens egyptere.
Det nye riket var slutten på egypternes styre av eget land.
-Mellom år 664 og 332 f. - Kr.-
-ble Egypt angrepet av assyrere, babylonere og persere.
I imperiets siste tiår returnerte egypterne til Giza.
De henvendte seg til Kheops, Khefren og Menkaura-
-for beskyttelse i døden.
De var nå deres guder-
-og datidens egyptere ville bli begravd ved siden av dem.
Det nye rikets egyptere tilba-
- Kheops, Khefren og Menkaura.
Og de ble begravd ved pyramidene.
I deres øyne er pyramide-faraoene guder.
Datidens egyptere dyrket pyramide-faraoene som guder.
Så om de fant de gamle kongenes levninger-
Akkurat som Det nye rikets faraoer-
-surret inn og begravd på nytt nær Kongenes dal.
Kan datidens egyptere ha flyttet de kongelige mumiene-
-til deres eget nekropolis på sørfeltet for å beskytte dem?
Etter tolv ukers utgravinger av Det sørlige feltet-
-går Ashrafs arbeid inn i en ny fase.
Det er på tide å åpne kistene som man har funnet.
Jøss! Det er en mumie!
Men ingen fullvoksen mann.
Han er kanskje 15-16 år.
Han hadde ikke råd til et stort gravkammer.
Ashraf jobber med osteoarkeolog dr Amira Shahin-
-som studerer bein man har funnet på Det sørlige feltet.
Enda et kragebein.
Ashraf vil at hun skal undersøke spesielt én grav.
Kan Amiras analyse avsløre hvem som er begravd i den gylne kisten?
Kan knoklene gi spor om den dødes status-
-og gi en forklaring på den dyrebare kisten?
Kan etterlevningene tilhøre en av pyramide-faraoene-
-som er blitt re-begravd av de nyere egypterne?
Med tanke på skallens form-
- og den lille skallen-
- er dette sannsynligvis en kvinne.
Hun døde med alle tennene i behold-
- så hun var svært ung.
Dette er ingen pyramidefarao-
-men beina avslører en spesiell fortidig praksis.
Dette er unormalt.
Amira finner et stort hull over høyre øye.
Hullet har jevne kanter.
Kanten ser jevn ut.
Hun fikk hullet lenge før hun døde.
Hullet er laget av en lege.
Det jevne og runde hullet-
-antyder at hun gjennomgikk en operasjon.
Fortidig kirurgi.
- De fikk medisinsk pleie 600 år f. - Kr.
Medisinsk pleie for middelklassen.
Det er noe helt nytt for meg.
Beina tilhører ikke pyramide-faraoene-
-men er likevel en viktig oppdagelse.
De er bevis på fortidens kirurgi-
-i en sivilisasjon kjent for sine tidlige kirurgiske inngrep.
Hva med Kheops, Khefren og Menkaura?
Kan Ashrafs utgravinger gi oss ledetråder som kan løse mysteriet-
-med hva som skjedde med deres mumifiserte levninger?
Og hvilken rolle, om noen-
-spilte datidens egyptere i deres forsvinning?
Nye funn kan kanskje gi oss et svar.
Funn inne fra Menkauras pyramide.
Kheops' og Khefrens enorme pyramider-
-reiser seg 80 meter over den minste pyramiden på Gizaplatået.
Men Kheops' barnebarn Menkaura-
-fikk likevel oppført en 60 meter høy pyramide-
-som veier 600 000 tonn.
I jakten på de savnede pyramide-faraoene-
-kan denne pyramiden være den viktigste.
Mens de to andre pyramidene er gjennomsøkt-
-siden starten av historisk tid-
-lå inngangen til Menkauras pyramide begravd i dyp sand-
-til tidlig på 1800-tallet-
-da arkeologer gravde seg ned og kom seg inn i gravkammeret.
Der fant man en mystisk trekiste.
Kisten fins i dag på British Museum-
-og inskripsjonene er slitte og utydelige.
Arkeologen dr Lehner-
-er ledende ekspert på Gizapyramidene.
Han gransker en kopi av en skisse som ble lagd for 200 år siden.
Dette er trekisten som man fant i 1837.
En inskripsjon for faraoen Menkaura.
Det står: "Å, Osiris, Menkaura. Konge over Egypt."
"For du er som en gud"-
-"uten fiender."
Teksten sier at kisten inneholder Menkauras mumifiserte kropp.
Og at han håper å bli en gud etter sin død.
Akkurat som de andre pyramide-faraoene.
Men kisten er et mysterium.
Kisten er lagd av tre og formet som et menneske.
Kisten er identisk med den nyere tidens kister-
-som Ashraf har funnet på Det sørlige feltet.
Det står Menkaura på kisten, men det er ikke originalkisten.
Det antyder-
- at kisten ble plassert i pyramiden 2000 år etter Menkauras død.
Veldig merkelig.
Er det en re-begravelse av Menkaura 2000 år senere?
2000 år etter Menkauras begravelse i pyramiden-
-tok datidens egyptere seg inn i gravkammeret-
-kanskje på jakt etter faraoens kropp.
De fant trolig graven skjendet av gravplyndrere-
-og de fant kanskje også kroppen hans.
Men Menkaura var en gud-
-og de kunne ikke la hans hellige kropp ligge ubeskyttet.
I stedet surret man om mumien-
-og plasserte den i en ny kiste.
Man holdt en ny begravelse-
-og la kroppen tilbake i pyramiden han hadde fått oppført.
Vi vet at man tilba minnet av disse kongene.
Og i dette tilfellet-
- begravde man Menkaura på nytt-
- mens man dyrket kulten rundt disse lenge døde faraoene.
Menkauras kropp ble ikke funnet inne i en kiste.
Men kisten er bevis på-
-at datidens egyptere flyttet Menkaura-
-og la ham tilbake i hans opprinnelige grav.
En gud re-begravd 2000 år etter sin død.
Kan samme skjebne også ha rammet-
-Kheops og Khefren?
Svaret får vi kanskje ved å finne de savnede kroppene.
I dag vet vi at Det sørlige feltet-
-var en viktig gravplass for datidens egyptere.
Og Menkauras kiste beviser at datidens egyptere-
-lette etter pyramide-faraoene-
-for å beskytte sine mumier.
Denne ørkenen kan meget godt skjule en farao.
Jeg slutter ikke å grave. Hver dag blir jeg mer motivert-
- for å finne flere ting og gjøre flere funn.
Måneder med utgravninger-
-har ført til en overflod av funn.
Fra en yppersteprests utsmykkede grav-
-som jobbet i pyramidenes skygge-
-til den gylne kisten tilhørende en ung kvinne-
-som hadde gjennomgått kirurgi.
Man har funnet flere gjenstander som avslører fantastiske detaljer-
-om livet for de som bygde pyramidene-
-og for de som tilba faraoene.
Helt siden jeg var liten, har jeg drømt om å gjøre utgravninger.
Om å gjøre nye funn.
Drømmen går i oppfyllelse nå da jeg er her.
Jakten på pyramide-faraoene-
-Kheops, Khefren og Menkaura, fortsetter.
I framtiden kan vi finne-
- mumiene deres gjemt i nærheten av pyramidene. Kanskje ikke.
Men det blir moro å fortsette letingen etter dem.
Tekst: Lene Lauritsen Kjølner www.sdimedia.com