Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Černá díra je podivnější než cokoliv, co si vysnili spisovatelé sci-fi.
Je to oblast ve vesmíru, kde je gravitace tak silná,
že z ní nic neuteče.
Jakmile překročíte její hranici,
není cesty zpět.
SERDÁN, MEXIKO LEDEN 2017
Páni.
Tyhle dvě hory mě nikdy nepřestanou fascinovat.
Je to dost záludné. Vypadá to, že se tam dá za pár hodin vylézt.
Ale je to o hodně výš, než kde se nacházíme teď.
Nebyl jsem malý astronom. Jako kluk jsem neměl teleskop.
Ale věděl jsem, co to černá díra je.
Přišlo mi, že je to zajímavý vesmírný jev, který stojí za prozkoumání.
Event Horizon Telescope je nový nástroj,
který sestavuje tým z celého světa…
a který bude disponovat dostatečným zvětšením,
aby zachytil oblast kolem černé díry.
Bylo by to vůbec poprvé.
Pronásledujeme něco, co se vší silou snaží zůstat neviděné.
A říkáme: „My tě chytíme.“
V nadmořské výšce zhruba 4 500 metrů už jste nad slušnou částí atmosféry.
Musíte se dostat nad atmosféru, abyste viděli prázdnotu vesmíru.
Je snadné popsat cíl projektu Event Horizon Telescope.
Uděláme první snímek černé díry.
TELESKOP LMT 4 580 METRŮ NAD MOŘEM
Včera v poledne se mi povedlo
mít zprovozněné celé uživatelské rozhraní.
Na LMT jsme přišli v lednu,
abychom si to tu nanečisto vyzkoušeli.
A narazili jsme na problémy.
Pak jsme chtěli vyměnit Gunn, ale vypadl nám proud.
A to teď nahoře řešíme.
Dneska se pokusím znovu zprovoznit ten starý Gunn.
Když použijeme ten starý Gunn…
- Jo. - …tak to pořád bude kompatibilní s EHT…
- Díky dvojité konverzi, ano. - …na leden a duben.
V dubnu budeme mít hotovou síť teleskopů po celém světě,
celé EHT bude funkční a budeme mít šanci získat snímek černé díry.
Ale ještě předtím musíme zajistit, že vše funguje.
Takže první cíl je zprovoznit 232,1 GHz
- se starým Gunnem. - Jo.
- Ale co když to nevyjde? - Můj plán B je,
že ten problém…
Čím větší máte teleskop, tím lépe zvládá vidět maličké objekty.
Na zachycení černé díry ve středu naší galaxie
nebo ještě větší černé díry v M87
potřebujeme teleskop o velikosti Země.
To samozřejmě není možné a musíme si vystačit s tím, co máme.
Vezmeme dalekohledy rozeseté po celém světě
a všechny najednou je zaměříme na černou díru.
Představte si, že si vezmete zrcadlo
a rozbijete ho kladivem.
A střepy z toho zrcadla pak rozmístíte po celém světě.
Pak zaznamenáte, co se na těch střepech děje,
pak je dáte zase dohromady a to zrcadlo zrekonstruujete na superpočítači.
To dělá i Event Horizon Telescope.
Na všech stanicích musí vše perfektně fungovat.
Dostalo to docela zabrat.
Během přepravy?
- Když se z toho začne kouřit, je to zlé. - Jo.
Čekají nás ještě testy.
Zítra spustíme skutečné pozorování.
A to z jižního pólu, ze Španělska, z Chile.
A dá-li bůh, tak i z LMT.
Čas se krátí.
Já vím. A teď pusťte znělku Mission: Impossible.
TESTOVACÍ POZOROVÁNÍ 27. LEDNA 2017
Hele, tamhle je ten teleskop. Jen je schovaný…
- za touhle hrůzou. - Co se stalo?
- Počasí.
To si děláš prdel. Posledních 16 hodin bylo krásné počasí,
a jen co přijedeme, tak na nás bohové zanevřou?
To je děs.
V tomhle počasí se nedá pořádně zaměřovat.
- Podle plánu máme začít… - Za 40 minut.
- Teď už za 35. - Jo.
Jestli budeme pořád v oblacích a bude zima, budeme mít problém s ledem.
- Jo. - Je to možné.
- Z toho mám právě strach. - Jo, já taky.
Tak držte palce, použijte své oblíbené zaklínadlo
a nějak to zvládneme.
Nahoře to nějak nastavíme a budeme připravení.
Musím to nahoře trochu upravit.
Uvědomuješ si, že startujeme
- přesně za 14 minut a 15 sekund. - Jo, já vím, ale…
Bože.
Říkal jsi 65-73?
- Obě kruhové polarizace mají být vysoké? - Máte minutu.
Tak je to tady, držte si klobouky.
Tak jo, můžeme začít.
Čtyři, tři, dva, jedna, nula.
Startujeme.
A jéje.
Co je to černá díra?
Je to tak složité,
že je těžké docenit, jaké všechny fyzikální jevy se tam odehrávají.
Studiem tohoto tématu můžete strávit celý život.
Představte si objekt, kde je gravitace tak silná,
že zhustila veškerý materiál, který kdysi měla, do jednoho bodu.
Tento objekt vytváří takzvaný horizont událostí.
A horizont událostí má úchvatnou vlastnost, je to jednosměrka.
Zvenčí se dovnitř dostanete, ale zevnitř nikdy nic neunikne.
Gravitační síla je zde tak mocná,
že cokoliv se tomu dostatečně přiblíží, zcela zmizí uvnitř.
Pokud něco zmizí za horizontem událostí, je to pryč.
A my už o tom nic nevíme.
Už to není detekovatelné či poznatelné.
Možná to existuje, možná ne. Nemáme to jak zjistit.
Jsme v kontaktu s fenoménem, kterému plně nerozumíme.
Je to takový časoprostorový vír.
Nejtemnější objekt, co si dokážeme matematicky představit,
v podstatě nevyzařuje ani neodráží světlo.
Ale stává se motorem
nejmocnějších událostí, které ve vesmíru pozorujeme.
Je na tom něco…
co vás donutí přemýšlet.
Slyšíte mě?
Ano.
Říká se, že fakta jsou někdy podivnější než fikce,
ale nikde to neplatí více než v případě černých děr.
Aktuálně pracuji se svým kolegou z Cambridge Malcolmem Perrym
a s Andym Stromingerem z Harvardu
na nové teorii, která vysvětlí mechanismus,
kterým se z černé díry vrací informace.
Sledujte tohle…
Stephena jsem potkal v roce 1982.
Za ta léta jsme se potkali u až překvapivého množství témat.
Ale ta intenzivní spolupráce, která vznikla během posledních…
- Kolik už to je, tři roky? - Tři roky. Jo.
Tak ta je na úplně nové a úžasné úrovni.
- A taky dost odlišné. - To jo.
Bylo to jednoho krásného teplého dne,
na Anglii v dubnu až neobyčejně, takže jsme měli přednášku venku.
Bylo to v Great Brampton House.
Posledních deset let organizoval Stephen s přáteli taková malá setkání.
Měl jsem určité představy
o struktuře okrajů nekonečna
a o tom, jak mohou ukládat informace.
Poslouchal jsem tu přednášku a měl jsem pocit,
že fenomén, který popisuje, může nastat na povrchu černé díry.
Stephen se toho okamžitě chytil.
Řekl, že to je ten kousek skládačky, který nám zatím chyběl.
Byl odhodlaný rozplést ten paradox,
který v roce 1975 vypustil do světa.
Takzvaný informační paradox.
Ten v podstatě říká, že černé díry likvidují informace,
což by ale nemělo být možné. V tom je ten paradox.
Implikuje, že v blízkosti černých děr dochází k porušení fyzikálních zákonů.
Proto ten problém řešíme.
Protože ztráta informací odporuje… téměř všemu, co o fyzice víme.
Na našem chápání černých děr je něco špatně.
Zvenčí nedokážete zjistit, co se v černé díře nachází.
Když se podíváte na černou díru, dokážete říct jen to,
jakou má hmotnost, náboj a rotaci.
To platí pro všechny černé díry, ať jsou z čehokoliv.
To znamená, že černá díra obsahuje spoustu informací,
které jsou před okolním světem skryté.
S touhle podivností se lidé museli nějak vypořádat.
A pak Stephen Hawking objevil Hawkingovo záření,
podle kterého z černé díry něco uniká.
To byl začátek tohoto problému.
TVORBA ČÁSTIC V ČERNÝCH DÍRÁCH
Ukázalo se, že nejsou černé, ale že září.
A jak září, ztrácejí hmotu a nakonec zmizí.
Daná černá díra mohla vzniknout z ekvivalentní masy slonů, anebo knih.
Pak se tato černá díra vypaří a zbyde jen Hawkingovo záření.
Zdá se, že informace o tom, co do díry spadlo, je ztracena.
Částice, které vycházejí z černé díry, vypadají zcela náhodně
a zdánlivě nesouvisejí s tím, co spadlo dovnitř.
Kdyby to, co řekl Hawking, byla pravda, může ta díra vyplivnout cokoliv.
Může vyplivnout klavír nebo trombón.
Může z toho vylézt cokoliv.
To znamená, že fundamentální základ vesmíru…
je zcela náhodný.
Neexistují fyzikální zákony, kterými se celý vesmír řídí.
To je zlý sen každého fyzika.
Velká část našeho poznání o vesmíru je založena na víře,
že díky přírodním zákonům můžeme předpovídat, co se stane.
Máme teorii, na základě té teorie stanovíme předpovědi,
načež experimentujeme či pozorujeme, zda jsou naše předpovědi správné.
Raný vesmír chápeme optikou fyzikálních zákonů,
kterými zpětně předpovídáme, jak tehdy svět musel vypadat.
Pokud se tyto zákony naruší…
půjde o samotné hranice poznání.
Co vůbec dovedeme vědět o světě?
Pokud se předvídatelnost vesmíru rozpadne u černých děr,
může se rozpadnout i v jiných situacích.
A co je horší, pokud se ztratí informace,
nemůžeme si být jistí ani naší minulostí.
Učebnice dějepisu i naše vzpomínky mohou být pouhou iluzí.
Právě naše minulost nám říká, kdo jsme.
Bez ní ztrácíme svou identitu.
Už od dob mého postgraduálního studia byl informační paradox
středobodem mých myšlenek.
V podstatě nonstop.
Vstanu, udělám si kafe, sednu si s notýskem.
Myslím na to, když si čistím zuby. Dokonce se mi o tom zdá.
Je to ta nejzajímavější dobře položená otázka
celé moderní fyziky.
Je tak zajímavá…
že jsem jejímu pochopení byl odhodlaný zasvětit celý svůj život.
Za 40 let od Hawkingovy teorie…
Mimochodem, zatímco to Malcolm maže…
…vznikly tisíce teorií o tom,
jak se tomuto paradoxu dá vyhnout.
Žádná z nich nebyla všeobecně přijata.
A každá z nich je nějakým způsobem problematická.
- Ten kouzelný vzoreček napíšu do detailu. - Jo.
Zatímco bude Malcolm psát…
Povedlo se nám nejprve přijít na to…
Teď se nám se Stephenem a Malcolmem podařilo najít mechanismus,
který by teoreticky mohl tento informační paradox vyřešit.
Páni. Je to vzrušující.
Je to začátek něčeho hlubokého, ale nevíme čeho…
Zrovna to detailně zkoumáme.
- Hlavní podmínky čeho… - Co je to superrotace?
Takže superrotace, obvyklá skupina BMS…
Fyzika je o hledání pravdy…
o vesmíru.
Možná se nikdy nedopracujeme konce…
Dostaneme zákon zachování…
…ale myslím, že máme slušnou šanci
tohle ještě během mého života dokončit.
Z toho máme zachování náboje superrotace.
A teď…
Tohle smažu…
Vidět znamená věřit.
Zrak je nejspolehlivější a nejmocnější smysl, co máme.
Potřebujeme věci vidět.
Toužíme věci vidět.
Já už tak 10 let nepochybuju o tom, že ta černá díra existuje
a že to je možné. Ale i tak ten pitomý snímek chci vidět.
Chci ho vidět.
Ještě nikdy jsme neviděli poznávací znamení černé díry,
což je ta virtuální oblast, ten horizont, ze kterého nemůže uniknout ani světlo.
Díky Event Horizon Telescope se přiblížíme až na horizont událostí
a uvidíme, jestli bude vrhat stín.
Event Horizon Telescope je vyvrcholením desítek let práce.
Jakmile jsme zjistili, že můžeme získat snímek…
začalo to být fascinující.
V posledních letech jsme oslovili nové stanice
a museli jsme je přesvědčit, že ta věda za to stojí.
Na všech stanicích jsme museli vyvinout a nainstalovat
specializované a drahé vybavení.
Na všech těch extrémních místech.
SPT, JIŽNÍ PÓL
Teď se blíží naše první pozorování s možností vytvořit snímek.
POZOROVACÍ OKNO SE OTVÍRÁ 4. DUBNA 2017
Pořád to nevíme jistě, budeme se muset spoléhat na místní.
Na SPT je počasí dobré, ale zaměřování není možné.
Zaměřovací problémy.
Teleskop SMT připraven, předpověď počasí hlásí poryvy větru,
ale to by neměl být problém.
- Předpověď na noc je tedy dobrá? - Ano.
Po celém světě jsme postavili teleskopy, které spolu komunikují
a společně zaznamenávají data.
Tato data pak můžeme zkombinovat tak,
jako by je zaznamenal jeden teleskop.
Aktuálně je Event Horizon Telescope
soubor osmi radioteleskopů po celém světě.
Od jižního pólu přes arizonskou poušť až po Havaj a Chile.
Dohromady v podstatě vytváří teleskop o velikosti Země.
- Předpověď počasí vypadá pro Pico dobře. - Prý dokonce skvěle.
- Vypadá to dobře. - Změním to na 0,2.
Chci vidět mapu vodních par pro LMT.
Jeden teleskop potřebuje perfektní počasí na jednom místě,
abyste mohli provést pozorování.
A my potřebujeme perfektní počasí na všech našich stanicích.
Než začneme s pozorováním, tak se to posune pryč,
ale kdoví, co se tam objeví.
- Zdá se, že se to zrychluje. - Dobře.
Takže SMT se zhoršuje.
Na čem se můžeme zaseknout? Hlavně na LMT a SMT.
A na jižním pólu se musíme rozhodnout na základě toho, co víme teď,
tedy možných problémů se zaměřením.
Co LMT, nemáš tam obavy z maseru?
Trošku z toho mám strach, protože jsme neudělali testy, které…
by nám ukázaly jeho kvalitu.
- Shepe, je půl čtvrté, máme půl hodiny. - Jo.
Tak to zrušíme?
Myslím, že bychom to měli zkusit dneska.
Lepší počasí už asi nebude.
Technika nám nahrává.
A zrovna dneska v noci nám visí otazník nad jižním pólem.
Jo.
Snad se nám podaří získat dobré skeny M87, co?
Tak se do toho pusťme.
Rozhodnu to a pošlu to dál.
Pátá noc, jdeme do dráhy D.
Kéž by všechny noci byly takhle dobré.
A pak se po celém světě…
všechny teleskopy najednou otočí…
a začnou zaznamenávat fotony z černé díry.
Zdánlivou velikost černé díry na obloze udává její hmotnost
a její vzdálenost.
Černá díra ve středu naší galaxie, Sagittarius A*,
má největší úhlovou velikost na obloze. Druhá za ní je pak M87.
Černá díra M87 je tisíckrát větší,
ale je také zhruba tisíckrát dále.
Na obloze mají celkem srovnatelnou velikost.
TŘETÍ NOC POZOROVACÍHO OKNA
Tohle je velicí centrum, to funguje nepřetržitě.
Lidé sem píšou, když mají problém
se zapisovačem, přijímačem nebo něčím takovým.
Chceme se nudit.
Chceme nemít co dělat.
Chceme, aby všechno šlo hladce a nic se nepokazilo.
Ale pro jistotu tady jsme.
Právě jsme dokončili třetí den pozorování EHT.
Je to bezprecedentní.
Tři noci po sobě jsme mohli pozorovat.
Díky skvělému počasí.
Všichni už jsme unavení, protože pracujeme tři dny v kuse.
Ve vysoké nadmořské výšce, musíme si dávat pozor na detaily,
jsme pod velkým tlakem, snažíme se řešit problémy.
Teď už vlastně testujeme naše možnosti.
KONEC PÁTÉ NOCI POZOROVÁNÍ EHT
Poslední sken Sagittarius A*.
Jo, je to tady, poslední sken…
pozorování Sagittarius A* v roce 2017.
- Napsal jsi to „hurá“? - Jo.
Paráda. Skvělá práce! Těším se,
až vám všem budu moct zaplatit rundu,
až se všichni potkáme.
Tahle píseň perfektně zachycuje,
jak skvělé je realizovat něco,
na čem strašně dlouho pracuješ.
Jak dlouho?
Na tomhle pracuju…
Nevím, možná 20 let.
Pak se na každé stanici EHT sbalí všechny harddisky,
a to opatrně, velice opatrně,
a pak je pošlou na centrálu.
Počkat. Máme hotovo!
Zrovna jsme to dokončili?
Máme hotovo. Padla!
Právě jsme dokončili celý sken
a vše, co bylo v plánu, a celou kampaň…
A co se týče Event Horizon Telescope…
tak i všechna letošní pozorování.
Nejnáročnější na Event Horizon Telescope je,
že jen až se data dostanou do centrály, tak teprve víte, jestli se vše povedlo.
A to bude trvat přes měsíc.
A do té doby je tu takové napětí, nejistota, že jste něco přehlédli.
Květen, jaro, znovuzrození, snímkování černých děr.
Čeká nás pořádné léto.
VZDÁLENOST ZEMĚ OD SLUNCE 1 ASTRONOMICKÁ JEDNOTKA
SLUNEČNÍ SOUSTAVA
SAGITTARIUS A* – SLUNEČNÍ SOUSTAVA 25 600 SVĚTELNÝCH LET
M87 – MLÉČNÁ DRÁHA 54,8 MILIONŮ SVĚTELNÝCH LET
Věčná otázka filozofie vědy zní…
Jestliže nás primárně zajímají fenomény,
které se dají odhalit experimentálně…
tak jak máme nabýt poznání o nepozorovatelných entitách?
Vždycky mě přitahovalo vše, co bylo neviditelné a záhadné.
Přirozeně mě to táhlo k černým dírám.
Ale je velice obtížné pochopit černou díru jen tak z rovnic.
Chcete-li cokoliv poznat na detailní úrovni,
tak se vám to nepovede jen s čistou matematikou,
to prostě nejde. Musíte to simulovat na počítači.
Kolem černé díry obíhá takzvaný akreční disk.
Je tam chaos.
Je to ionizovaný plyn, má magnetická pole,
celé to vře.
Plyn se zahřeje a pak začne vyzařovat.
A to už je příliš složité spočítat jen s tužkou a papírem.
Simulace nám pomáhají vidět to,
co je neviditelné, co je neviděné.
10. ZÁŘÍ 2017
BRINSOP COURT ANGLIE
- To bude Andy. - Zdravím.
- Máme téměř skvělé novinky. - Jaké?
Ale ne úplně.
Někde tam něco chybí.
Pokud tě to netrápí, dojdeš k výsledku.
Já se nikdy netrápím.
Jednou ročně se Stephen Hawking se svými přáteli
utáboří v nějakém domě,
kde si vyměňujeme nápady, bavíme se,
vyrážíme na túry do hor.
- Stephen je tu. - Stephen je tady.
Když půjdeš tudy, můžeš se s ním pozdravit.
Stephen, Sasha, Malcolm a já jsme našli trhlinu ve zbroji,
vlastně více než trhlinu,
vlastně obrovskou puklinu ve zbroji informačního paradoxu.
- Pojďme tady k tabuli. - Tak jo.
Říkalo se…
že neexistuje způsob, jak by černá díra mohla ukládat informace.
Byla to jen díra v prostoru.
Ale objevili jsme, že horizont má vlastnosti, které šifrují informace.
Konkrétně je to supertranslace a superrotace stupňů volnosti,
tzv. měkké vlasy.
- Tak jo. - Kolem dokola.
Vlasy jsou rozptýleny kolem horizontu černé díry.
Když do černé díry něco hodíte, změníte její účes.
Začne takhle, něco do ní hodíte a pak je to takhle.
A my jsme zjistili, že existuje záznam o tom, co do černé díry spadlo.
Některé informace jsou rozhodně přenášeny.
Ještě ale nevíme, zda všechny.
A přesně to se teď pracně snažíme prozkoumat.
Takhle.
Jsou tam jen výrazy se dvěma derivacemi epsilonu,
ty se navzájem vyruší.
Musíme zjistit, zda tyto měkké vlasy či částice
šifrují všechny informace černé díry.
Ten výraz nás tedy nezajímá.
- Ne. - Dívala ses i na něj?
Existuje vzorec, který na začátku 70. let vymysleli Bekenstein a Hawking.
A ten říká, kolik přesně…
gigabajtů informací může být uloženo v černé díře.
Takže vůbec první test, který jsme zatím neprovedli,
je spočítat tyto informace za pomoci měkkých vlasů
a ukázat, že to dává přesně tu správnou odpověď.
Pokud nám vyjde centrální náboj 12 J,
tak se informace neztratí, ale jsou zachovány.
A my tyto informace můžeme vysledovat pohledem na horizont.
Tři měsíce nám vycházela nula a další tři měsíce nekonečno.
Malcolm si pár týdnů myslel, že má 12, ale o tom teď taky pochybujeme.
K dnešnímu dni nám vychází 12, ale je tam jeden podezřelý krok.
Takže abychom došli k tomuto vzorci, použili jste integraci po částech?
Mám takový pocit.
Protože neexistují výrazy se dvěma derivacemi zéta.
Právě o to šlo, zbavit se těch dvou derivací zéta.
Možná tam ale opravdu jsou.
Tak jo, dobře.
Musíme se nad tím víc zamyslet.
Stephen je tu. Jsem zachráněn.
- Ahoj, Stephene. - Ahoj, Stephene.
- Co kdybychom to Stephenovi shrnuli? - Za předpokladu, že je to správně.
- Že to čeká na potvrzení. - Ne, to nikdy nepředpokládáme.
- Musí se to ještě zkontrolovat. - Přesně.
Jako vždy je to tu jak na houpačce. Před chvilkou jsme byli nadšení,
protože ten hlavní výraz vyšel na chlup přesně,
naprosto přesně tak, jak vyjít měl, abychom dostali správnou plochu horizontu.
A pak jsme si uvědomili, že jsme možná nějaké výrazy vynechali.
Vypadá to docela nadějně.
Ale čeká nás spousta práce.
- Možná jsme zapomněli ještě na něco. - Na co?
Šlo tam o výraz F plus minus.
Jo, to mě trápilo.
Možná za to může ten výraz F plus minus.
No, co s tím budeme dělat, protože…
Myslela jsem, že mi nevyšlo nic se třemi derivacemi epsilonu,
- ale… - Kouknem na to.
Snažíme se dopočítat jednoho čísla. Dvanáctinásobku momentu hybnosti.
- Takže si myslím, že… - Nebo divergence…
Je neuvěřitelně náročné se k tomu číslu dopracovat.
Pokud se k tomu číslu dopracujete…
Tady nahoře.
…tak potvrdíte, že černé díry mají kapacitu uchovávat…
všechny ztracené informace.
Někde tu je cestička. Možná tudy.
Obrovský krok k vyřešení informačního paradoxu.
Malcolm k tomu došel integrací po částech.
- Nesprávně. - Ano.
Ale použitím divergence 3-formy…
- Dostaneš stejný výsledek. - Stejnou rovnici.
Takže je tam prostor…
Kolik konformních Killingových vektorů je na dvojsféře?
- Tři! - Nekonečno?
Šest.
Je velmi zajímavé se Stephenem pracovat, protože…
Moc toho nenamluví, takže vše, co řekne, je důležité.
Globálně dobře definované striktní Killingovy vektory,
celkem jsou tři. Globálně dobře definované…
Položí otázku, co na první pohled může vypadat, že si to chce jen ujasnit.
Ale pak se ukáže, že má trošku odlišnou představu.
Nebo je to jeho vhled nebo intuice.
Možná nás to všechny zmate, ale pak zjistíme, že je to hodně důležité.
Takže jsme…
do nejmenšího detailu postupovali podle tvých pokynů…
zapomenout na nekonečno.
Nejdřív jsem si připravoval půdu, kroužil jsem kolem pomyslné hory
a snažil se najít co nejlepší cestu na vrchol.
A Stephen řekl: „Tak jo, jdeme tudy.“
Je odvážný.
Nechce trávit příliš mnoho času
zkoumáním různých případů a možností.
Chce se do toho pustit po hlavě.
Dal by nám difeomorfismus danou entropii?
Jaký difeomorfismus by ji dal?
Takže jaké difeomorfismy…
Tenhle problém je na jednoho moc náročný,
ale různí lidé mají na věci různý náhled.
A každý z nich přispěje svou troškou do mlýna.
V podstatě je to e na inφ…
- V podstatě… - Jo, e na inφ, ale nějak…
Já nejraději spěchám k závěru a pak se snažím vyplnit mezery.
Vážně?
Je to metodika obzvlášť náchylná k chybám,
protože dopředu víte, jakou odpověď chcete.
Zatímco Malcolm by spíš…
začal od začátku a systematicky…
to řešil, což s sebou nese jiný problém.
Když jdete špatným směrem, nikdy se nedoberete cíle.
Myslím, že se dobře doplňujeme.
Sasha je skvělý přírůstek.
Začala u Malcolma jako studentka postgraduálu.
A docela velkolepým způsobem se propracovala od píky až na vrchol.
Měli jsme to, pak to zmizelo, před deseti dny jsme to našli znovu,
ale zase to zmizelo.
Jsme na správné cestě…
ale je to příšerně komplikované.
- Myslím, že tudy. - Spíš tudy.
- Měli jsme to vzít vrtulníkem. - Chceš teda jít tudy?
- Tudy? - Ne.
12. KVĚTNA 2017
CENTRÁLA EHT PRO ZPRACOVÁNÍ DAT
Šlo o komplikovanou mezinárodní zásilku kvůli tomu, co se stalo v Chile.
- Víš, že to jsou důležitá data? - Ano.
Nerad slyším slovo „komplikovaný“ ve stejné větě jako „vaše data“.
Nástroj zkázy.
Tohle jsou čerstvě doručená data.
Jsou až z Chile. Zapisovač tři, sektor dva, set dva.
- Hezké značení. - Vincente?
Fotony z Chile. Zamrazené.
Když získáme data ze všech těch teleskopů,
tak objem těch dat je ohromný.
Musíte změřit každičkou vlnu,
každé její maximum a minimum, jak je zachytí daný teleskop.
Musíme to věrně zaznamenat
a pak každou vlnoplochu přiřadit k odpovídající vlnoploše dalšího teleskopu
na druhém konci světa.
Nejnovější přírůstek od ALMA.
Co tu ještě máme?
Generujeme asi jeden a půl petabajtů dat za jednu noc pozorování.
- Tak jo. - Až to doděláme…
Jde o zdaleka největší objem dat za jednu noc pozorování
než u jakéhokoliv jiného fyzikálního experimentu v historii.
Chci vidět…
Tady je celý set ALMA.
Všechna ta data, všechny ty disky přesuneme k superpočítači.
Jeden takový je na MIT Haystack Observatory.
Druhý je v Institutu Maxe Plancka pro radioastronomii v německém Bonnu.
A na těchto dvou místech se zpracovávají všechna získaná data.
Takhle se dělá teleskop o velikosti Země.
Je to taková mapa celého světa.
Tady nahoře jsou záznamy z Mexika.
Tohle je taky z Mexika. Tohle z Arizony.
Tady tohle je ze Španělska.
Tohle je z Havaje.
Data z jižního pólu ale nemůžeme zpracovat.
Tamní stanice je uzavřená.
Nic nelétá odtamtud ani tam.
Všechna tamní data budou až do října zamrazená.
Tady všechna data poskládáme do jednoho finálního celku.
Je to tu. Je těžké tomu po tak dlouhé době uvěřit, ale je to tu.
Zatím to nech tak, zkusíme tam zadat výchozí hodnoty.
Jakmile se upraví tyhle hodnoty, tak se tohle vyjasní…
a vyskočí nám jak poměr signálu k šumu, tak amplituda.
To je opravdu úžasné.
Získáváme data s takovou citlivostí a takovým rozlišením,
o které jsme usilovali asi tak deset let.
Pro mě osobně…
je tahle chvíle naplněna ohromnou úzkostí.
Na tomhle výsledku jsme dlouho pracovali.
A ani teď ještě nevíme, co vlastně máme.
NOTTINGHAMSKÁ UNIVERZITA NOTTINGHAM, ANGLIE
FYZIKÁLNÍ ÚSTAV
LABORATOŘ ČERNÉ DÍRY
Černé díry jsou mimo náš dosah.
Nevíme, jestli rovnice, které používáme,
skutečně popisují černou díru.
Je to něco, co nemůžeme přímo otestovat. To je naše dilema.
Ve své laboratoři mám model,
který napodobuje určité vlastnosti černých děr.
Samozřejmě to není černá díra, to by bylo nebezpečné.
Máme tam obrovský bazén naplněný vodou.
A v jeho středu se tvoří takový hezký vír.
Pro malé fluktuace na povrchu
by to mělo vypadat jako rotující černá díra.
K horizontu se váže určitá fyzika.
Ohyb světla,
Hawkingova radiace a superradiace.
Takové jevy tu můžeme simulovat. Jevy mimo horizont událostí.
Nakonec tu vidíte jevy, které byly dlouhá léta předpovídány,
ale nebyly experimentálně potvrzeny.
To je skutečná fyzika. Podařilo se nám ji detekovat.
Naše znalosti černé díry jsou aktuálně velice omezené,
ale já jsem vědkyně. Tohle je ta nejlepší možná situace.
Máme tu takový vesmír v Petriho misce.
A ten skrývá fantastické nové informace, které jen čekají na objevení.
ČTYŘI MĚSÍCE PO HAWKINGOVĚ SETKÁNÍ 25. LEDNA 2018
Takže zéta minus a zéta vlnovka ypsilon.
Tohle obsahuje epsilon se dvěma čárkami, tohle epsilon s čárkou.
- A tohle bude jedna lomeno W plus. - Takže jedna lomeno W plus.
Takže to musí vyjít jako W plus. Určitě tam není ještě něco?
Ne, nemusí.
Nemusí, protože jen to jedna lomeno W plus na to má vliv.
- Jo. - Hledáme jedna lomeno W plus.
Takže to musíme spočítat do řádu W plus.
- Ne. - Aktuálně.
Ne, chceme totiž jedna lomeno W plus v integrandu.
- Jasně. - Protože rozsah W plus je nula.
Když nebudeme mít jedna lomeno W plus, dostaneme nulu.
- Tohle jsme v Brinsopu nepochopili. - To je asi pravda.
V Brinsopu nám to přišlo jednoduché, moc jsme o tom nepřemýšleli.
Ale od té doby jsme objevili spoustu dalších věcí,
které to doplňují a komplikují.
V Brinsopu jsme si mysleli, že to spočítáme ručně.
Třeba na deseti stránkách.
Ale ukázalo se, že je to jeden…
z nejdelších výpočtů, který kdo z nás kdy dělal.
To je dost přesné.
Celkem 1050 výrazů.
Celkem 1050 výrazů? Nemůžete sečíst 1050 výrazů,
aniž byste udělali jedinou chybu.
Tedy já ne.
- To je moc i na Malcolma. - Já bych zvládl tak půlku, ale…
Před měsícem jsme si uvědomili, že budeme muset poprvé použít počítač.
V podstatě sčítáme tisíce výrazů.
A pokud všechny dohromady dají 12 J,
bude to znamenat, že vlasy na černé díře
stačí na kompletní rekonstrukci toho, jak vznikla.
Řešení informačního paradoxu je ale daleko.
Zatím jsme se k tomu nedobrali.
To znamená, že máme chybu v programu, chybu ve vstupních datech,
anebo chybu v koncepční analýze problému.
Střídavě jsme optimističtí a pesimističtí.
Musíme věřit, že to vyjde správně, a to prostě proto,
že bychom se tak nesnažili, kdybychom tomu nevěřili.
- Vynakládáme značné úsilí… - To ano.
A děláme to proto, že tomu věříme.
Kdybychom tomu nevěřili, tak bychom…
- To dávno vzdali. - …byli sklíčení.
Já tomu věřím.
Ale myslím, že nám něco chybí.
Nějaký výraz nebo něco.
- Nebo nápad. - Nebo nápad. Nejde jen o špatný součet.
Informační paradox říká, že kvůli černým dírám
se vesmír nedá přesně popsat
na základě fyzikálních zákonů.
Já bych se ale klidně vsadil,
že fyzikální zákony existují a že je odhalíme.
Ale ještě jsme neskončili.
Myslím, že je zajímavé, když se pozorování nepodřizují
naší standardní představě o tom, jak se věci chovají.
Pak teprve lidé začnou hledat neobvyklejší vysvětlení.
A přesně to se stalo s černými dírami.
Černé díry byly zpočátku velice ezoterické,
matematické, bylo těžké je přijmout.
Ale objevovalo se víc a víc pozorování, která nedávala smysl.
A černé díry nejlépe vysvětlovaly tato pozorování.
Ale stále byly kontroverzní supermasivní černé díry
o hmotnosti až miliardy našich Sluncí.
Možná mají všechny galaxie ve středu obří černé díry.
I naše vlastní galaxie.
To bylo dost kontroverzní.
A taky je to představa, která mě osobně hodně zaujala.
Pracovali jsme na technice, společně s německou skupinou,
která by to v podstatě mohla vyřešit.
Zrovna se tehdy na Havaji otevírala Keckova observatoř.
Je úžasné, že nám tak obrovský teleskop
dovolil hrát si s tamní technikou.
A ono to vyšlo. Najednou jste viděli střed galaxie, hvězdy ve středu galaxie.
A kdyby tam byla černá díra milionkrát těžší než Slunce,
tak tam bude docházet k rychlému pohybu.
V roce 1995 jsme měli první měření. V roce 1996 druhý snímek. A panebože!
Rozhodně to nebylo na stejném místě.
Docházelo tam k pohybu!
V letech 1998 a 1999 nám už bylo jasné, že u těch blízkých dochází k zakřivení.
Zakřivení vám udává směr k černé díře.
Měli jsme tři zakřivené hvězdy, to byly takové tři šipky…
A všechny se protínaly na stejném místě.
Jako zdroj tak krátké orbity musíte mít něco masivního.
Bylo těžké si představit ve středu toho všeho cokoliv jiného
než supermasivní černou díru.
Jsme na správné cestě.
To člověk pozná.
HACKATHON SNÍMKŮ EHT 12. ŘÍJNA 2017
- Takže 345? - Ne, myslím, že Kazu mi říkal…
Kazu mi včera řekl, ať se podívám na 120.
- Proto na to koukáme. - Aha.
Takže tohle je 3C345?
- Jo. - Dobře.
To, že se pomocí EHT snažíme pozorovat něco, co nikdo nikdy neviděl, znamená,
že na to musíme vyvinout zcela nové nástroje.
Je jednodušší začít s velkým zorným polem…
Musíme zrekonstruovat obraz dostatečně věrně, abychom mu mohli věřit.
…pak tam máme divné struktury.
Jo, ale já je tam nemám nahrané v lineárním měřítku a stejné…
Když něco vyfotíte na svůj mobil,
tak věříte, že ta fotka přesně odráží realitu, že?
Viděli jste to na vlastní oči a vidíte, že to odpovídá.
Ale v případě snímku černé díry z Event Horizon Telescope
žádnou černou díru nevidíme a nevíme,
zda ten snímek skutečně odráží vzhled černé díry.
Jak vyhodnotit ten správný obraz?
Tak jak je to správně? Obecně vzato…
Jak je to správně? Lidé publikují…
Jedním z našich řešení je rozdělit týmy
na skupiny, které spolu nekomunikují.
Generujeme data ze spousty různých snímků.
Realistická data podobná těm z Event Horizon Telescope.
Ta pak vypustíme ven bez skutečných snímků.
A řekneme: Do toho, získejte z těchto dat co nejlepší snímek.
Snímky třeba prvního týmu neopustí jejich pracoviště.
Když uvidím snímky jiného týmu,
možná začnu měnit své zobrazovací algoritmy
třeba i podvědomě tak, aby vedly k tomuto snímku.
Hele na ty amplitudové chyby…
Chceme spoustu kol snímkování a vylepšování procesu snímkování,
než ty snímky začneme srovnávat.
Za pomoci stejných dat se díváme na různé věci,
je to takový zápas…
Měli bychom být schopni napříč týmy porovnat různé algoritmy.
A když se nám začnou sbíhat,
budeme vědět, že máme dobrou pozici i pro Sagittarius A* a M87.
Tady máme tuto amplitudu.
- Je tam velký rozdíl. - Je to tři dny od sebe.
Jo, ale zdroj se tolik nezměnil.
a rychlost světla nezměníš.
Ale ta oranžová a modrá, ty jsou ze stejného dne, ze stejného času.
V druhém týmu to bylo náročné.
Mám pocit, že ta data ještě nejsou připravená,
nejsou dostatečně nakalibrovaná na snímkování.
Čeká nás ještě spousta práce.
Koukal jsem na stránky Guardianu.
Kolem půlnoci z noci na čtrnáctého.
A tam to oznámili.
A to bylo vše.
STEPHEN HAWKING ZEMŘEL VE VĚKU 76 LET
Říkali jsme si, že ho navštívíme.
Protože jsme se báli a protože…
jsme věděli, že mu ta práce zvedne náladu.
Říkali jsme si, že jakmile se posuneme, nasedneme na letadlo do Británie,
abychom s ním probrali, co dál.
Měl by ohromnou radost, že jsme se s tímto projektem posunuli.
Bohužel jsme to ale nestihli.
- Každý přemýšlíme jinak. - Jo.
A on měl na věci svůj jedinečný náhled.
A teď už k jeho mysli nebudeme mít přístup.
A to je velká ztráta.
Existuje zvláštní druh přátelství,
které pramení z vědecké spolupráce a objevů,
které je z mé zkušenosti naprosto unikátní.
A když s někým…
produktivně vědecky interagujete…
po mnoho desítek let…
a pak o ně přijdete, tak je to hodně smutné.
Je to smutné jiným způsobem než ztráta příbuzného, ale…
je to…
Je to něco vzácného. A je smutné o to přijít.
Představte si, že se vznášíte poblíž dvou černých děr, které se srazily.
Jak obíhají, začíná se v reakci ozývat časoprostor.
Jsou to takové bubnové paličky. A buben je samotný časoprostor.
Začíná to znít.
Gravitační vlny, mačkání a natahování vesmíru.
V podstatě by vám to urvalo ušní bubínky.
Slyšeli byste je. I když je tam jen prázdnota.
Gravitační vlny jsou vlastně takový zvuk přenášený v časoprostoru.
A to byl největší objev roku 2015.
Experiment LIGO zaznamenal kolizi dvou zcela tmavých černých děr.
Poslední pětinu vteřiny před tím,
než se černé díry spojily a utichly jako jedna černá díra.
A to je úžasné.
Jediný důkaz černých děr, který jsme měli předtím,
byl jejich vliv na okolí.
Tohle ale bylo něco přímého. Tohle byl první přímý důkaz toho,
že nejenže existují černé díry,
ale že existuje i pár černých děr.
Tento signál cestoval více než miliardu let a oni ho zachytili.
Byl to velkolepý objev.
Moje práce byla zaměřená na teorii, jak do sebe černé díry naráží,
jak by to znělo, na simulaci těchto zvuků
a chápání dynamiky orbit černých děr.
Než gravitační vlny dorazí k Zemi, jsou už tak tiché,
že naše experimenty zachytí jen posledních pár orbit.
Abychom slyšeli jejich přiblížení,
má skupina pracovala na aproximaci několika posledních minut.
Když posloucháme delší náběh, poznáme,
jestli ty černé díry měly zajímavější dynamiku,
zda šlo o složitější pohyb.
V tomto případě nejenže mají černé díry různé hmotnosti,
nejenže obírají po složitější orbitě,
ale také se točí.
Tento systém se ve vesmíru začíná otáčet.
A utichá, jak se od vás gravitační vlny vzdalují,
a je hlasitější, když míří k vám.
Všechny tyto detaily můžeme extrahovat z gravitačních vln pouhým poslechem.
A těsně než se spojí, tak jsou hlasitější a rychlejší.
A vzniklá černá díra zcela utichne.
Je lidsky velice příjemné,
když takovou nahrávku můžete slyšet na vlastní uši.
Černé díry jsou pak jaksi skutečnější.
Je úžasné tohle zažít.
Zažít ten kritický okamžik, kdy něco nevíte a pak to objevíte.
DATA Z ČERNÉ DÍRY M87 JSOU PŘIPRAVENA 5. ČERVNA 2018
Tak jo, vypustíme ta data.
Důležitá chvíle, jdeme na to.
Tak jo, k téhle zprávě připojím všechny zúčastněné.
Cílem je mít realistický obraz toho, jak černá díra skutečně vypadá.
Černé díry ve středech galaxií jsou zalité horkým zářícím plasmatem,
takže máte světlo za černou dírou, před ní a ze všech možných směrů.
Dochází tam k takovému ohybu časoprostoru, že i světlo zpoza černé díry
kolem ní může zahnout a dostat se k pozorovateli.
Některé fotony jsou dost daleko na to, aby se k vám dostaly,
další jsou blízko horizontu a zahnou směrem dovnitř
a další jsou zase moc blízko, takže spadnou do černé díry.
Takže stín černé díry je kruhová oblast
se sníženým jasem a jasným kruhem okolo sebe.
Je úchvatné, že existuje tak konkrétní předpověď něčeho,
co nikdo nikdy neviděl.
Když tvoříš snímek, musíš do vedlejší místnosti.
- Dobře. - Ať začneme stejně.
Snímkovači prvního týmu!
Který den má nejlepší pokrytí? Já dělám na 3 601.
- Plánoval jsem 3 601. - Já taky.
- Připraveni? - Až se mi z toho zatočila hlava.
Bože, počkat. Zavřeme dveře? Můžeme začít?
Počkat, co se to teď děje?
Snažíme se vytvořit obraz!
Můžeme si to líp rozvrhnout?
Zaprvé, ne.
- Shepe, zavři dveře! - Panebože.
- Můžeme, Michaele? Nemusíš začínat… - Počkáme na Michaela.
Můžeme rozjet své trajektorie a za 20 minut to dát dohromady?
- Ne. - Podle mě je to důležitý moment.
A myslím… Jakože pro mě. Neříkám tím…
Bylo by super začít společně,
kouknout, co z toho vyleze, a pak se vydat vlastní cestou a opravit to.
Je to tak vzrušující! Copak to chcete dělat sami?
Chci se na to podívat společně, ať si o tom uděláme představu.
- Můžeme? - Můžeme.
- Nebude to fungovat! - Přiblížit!
- Připravit. - Pozor.
- Teď! - Teď!
Panebože! Spustili jsme to!
Je to jen taková vafle.
- Vypadá to dobře. - Vypadá to zajímavě.
Jak to s tou vaflí jde?
Andrewova vypadá krásně, ale ještě není doladěná.
Nastavil jsem vysokou kompaktnost.
- S Danielem jsme dostali něco takového… - Dobře.
To mi vyšlo jen s uzávěrkou.
- Jen s uzávěrkou? - Hele na ty chí-kvadráty.
- Dobré. - A trošku lepší pokrytí.
A tohle je po několika opakováních.
Je to vyhlazené a zbavené přebytečného smetí.
- To je úzkopásmové? - Jo.
- To je za jeden den? - Za jeden den.
- Víš co… - Dost sugestivní obrázek.
- Vypadá to… - Odstranil jsi amplitudové extrémy?
Nesahal jsem na to.
To je fakt paráda. Vážně paráda.
- Který to je? - To je Katiin snímek.
Ale vypadá to odlišně.
Vy máte jasnější místo spíš na téhle straně.
To jako fakt?
- Všichni máme půlměsíc správné velikosti… - Jo, všichni to tak máme.
- Jakou to má velikost? Asi 40? - Zhruba 40.
- Jo. - K tomu se dostaneme.
Tohle se dá očekávat v případě, že má M87 hmotnost šesti miliard Sluncí.
- To je varianta s vysokou hmotností. - Tohle je váha na vážení černých děr.
Pokud se nám v každém tom dni podaří získat něco aspoň podobného…
Hele, neodejdeme odsud, dokud se tamhle nesejdeme a nevyfotíme.
- Mohla to být hrůza. - Jsem dost malá, abych mohla stát tady?
Musíš tam dostat i tohle!
Teď jsme v situaci, kdy by se to mohlo nenadále podělat.
Vyfotil jsem si na telefon něco, co bylo na obrazovce.
Ahoj zítra, zítra budeme pokračovat.
Stačí poslat jediný takovýhle snímek jediné špatné osobě,
lidi se na něj podívají, změří si to na obrazovce
a půjdou o tom začít psát. To vám garantuju.
Musíme mít totální, 100% embargo.
Nikdo mimo EHT tým nesmí nic vidět.
Cokoliv se tady stane, se nikdy nesmí dostat mimo první tým.
Je to docela divočina.
Podle mě je to určitě špatně, ale pokud to vyjde…
tak to bude úžasné.
Jde nám to dobře.
Myslíme si, že tuto část projektu se nám podařilo dokončit.
BRINSOP COURT, ANGLIE 16. ZÁŘÍ 2018
Podařilo se nám dopracovat k cílově odpovědi, 12 J.
Zbývá ještě něco málo dodělat.
Myslím, že záleží jen na tom 3,5.
- 3,5? - Jo.
Ráda tě vidím.
- Ahoj, Sasho! - Ahoj, ty už jsi tady!
Jo, už máme hotových pět stran výpočtů. Jdeš pozdě.
Můžeš si odložit a odskočit si.
To je dobrý, potřebujou mě.
- Na to není čas. - Ne.
Tak jo…
Tak jak jsme na tom? Co je ještě potřeba udělat?
Jediné, co tu teď vidím…
je pochopení toho G plus minus na P.
- Jo. - A minulý horizont.
- A minulý horizont. Ještě něco? - Ne, to je vše.
Zpět v Brinsopu, o rok později.
Loni jsme čekali, že to půjde jako po másle, že tu strávíme pár týdnů,
sečteme ty výrazy a dostaneme požadovanou odpověď. Ale zjistili jsme,
že je to mnohem složitější.
Levé T lomeno pravé T plus levé T.
Našli jsme miliony výrazů, za dva týdny to nešlo stihnout.
Poprvé jsme vyndali počítače, ale to nefungovalo.
Jedna lomeno Y.
Pak jsme si uvědomili, že tu rovnici můžeme rozdělit,
a to na integrovatelnou a neintegrovatelnou část.
To znamenalo průlom.
Museli jsme si uvědomit, že máme skoro vše potřebné,
ale nějak se nám pár výrazů ztratilo.
Sem patří N a D.
Zjistili jsme…
že ta rovnice je součet variací celkového náboje
a variací úhlové rychlosti horizontu.
Když to sečteme, dostaneme 12 J.
V úhlové rychlosti horizontu jsme dříve měli jen pár výrazů.
A bez těch ostatních to nebylo integrovatelné.
A teď jsme našli pěkný snímek a hezký způsob, jak se dobrat 12 J.
A teď je čas na finální úpravy, abychom v to měli důvěru.
Jsem ale smutná, že se Stephen nedožil konce.
Byl by z toho nadšený.
Je divné, jak osobní…
může fyzika být.
Jedna z nejsmutnějších věcí na Stephenově odchodu je ta,
že když to vyjde, tak mu to nebudeme moct říct.
Jedna láhev před…
Na Stephena.
Na Stephenovi bylo úžasné a působivé to,
jak moc mu…
na těch otázkách záleželo.
Víme, že v černé díře to vypadá úplně jinak.
Na toho, kdo to odhalí, čeká velká odměna.
Povaha časoprostoru.
Je to tak.
Hawking nám dal to největší vodítko, co máme.
Pokud ten náš projekt…
vyjde, bude to jako obří cedule:
„Zlato je tímto směrem.“
Když se podíváte na noční oblohu, tak je samozřejmě nevidíte.
Ale víte, že tam jsou.
Jakoby se nám vysmívaly.
„Zkus na to přijít.“
DRUHÝ SNÍMKOVACÍ TÝM EHT DVA TÝDNY PŘED SROVNÁNÍM SNÍMKŮ
- Chci zkontrolovat zvuk. - Slyšíš mě?
Jo, slyším tě.
- Slyšíte nás, Moniko? - Jo!
Tak jo, chci začít…
První telekonference, kde se ukazují snímky M87.
Všechny ty snímky jsou konzistentní.
Je tam takový stín.
Jsou to povzbudivé výsledky.
Páni, vyšlo to. Rozhodně to vyšlo.
Vidíme ten prstenec…
A pak je potřeba být velice skeptický.
Moc rád bych právě tohle viděl. Proto mi to, co vidím, přijde podezřelé.
Pokud chcete, můžeme tomu říkat stín,
tomu uprostřed,
ale buďme na pozoru před tím, co si myslíme, že vidíme.
- Teď uvidíme snímky dalších týmů? - Ne.
Na snímky ostatních týmů se podíváme až na společném workshopu.
V noci jsem nemohl spát, byl jsem až moc natěšený.
Na tahle data a tenhle snímek jsem čekal dlouhých osm let.
Mám radost, že máme konzistentní výsledky.
A těším se, až uvidím, co mají ostatní týmy.
Všem se nám to dařilo tajit.
TÝDEN DO SROVNÁNÍ SNÍMKŮ
Třetí snímkovací tým používá vesměs standardní techniku,
která používá algoritmus s názvem Clean.
V týmu máme asi půl tuctu lidí, kteří pracují na snímkování.
Na centrální části snímku se v podstatě shodujeme.
Bude zajímavé vidět metody ostatních, včetně maximální entropie.
Uvidíme za týden.
Snad to bude konzistentní.
Snažíme se být velice opatrní.
Nejhorší by bylo říct, že jsme viděli stín černé díry, a pak zjistit,
že to byl vizuální artefakt.
PRVNÍ SNÍMKOVACÍ TÝM EHT
První tým má dobrý pocit ze struktur, které tu máme.
Máme dobrou konzistentnost našich snímků,
ale zatím jsme neviděli nic od ostatních týmů,
takže je možné, že až to srovnáme s ostatními týmy, bude v tom chaos.
Já mám trošku obavy z toho, co budeme dělat,
- když získáme odlišné snímky. - Jo.
Ahoj, dobré ráno!
- Jak je? - Dobře.
Dobře, těším se na to.
- Ahoj. - Ahoj.
- Těší mě. Já jsem Katie. - Nápodobně.
- Těší mě. - Mě taky.
Dík, že jsi přicestoval.
Tohle je neuvěřitelně vzrušující okamžik. Vůbec poprvé uvidíme,
zda týmy vidí stejnou strukturu.
Výsledky ostatních jsem zatím neviděl,
takže tohle je pro mě jako druhé Vánoce nebo chanuka.
Teď budeme rozbalovat dárky. Dostanu poníka? Zatím nevím.
Nakalibrovala jsem si to
- a použila jsem amplitudu a závěrku. - Aha.
Měla jsem trošku husí kůži.
Na tenhle okamžik jsem čekala asi tak deset let.
Deset let jsem modelovala černé díry.
A konečně se to stane skutečností.
Uvidíme, co dostaneme, kdybychom použili stejný postup,
aniž bychom cokoliv změnili nebo upravili. A uvidíme, co to udělá.
- Ze zvědavosti. - To bude zajímavé.
Uvidíme, zda vymyslíme postup, který by konzistentně…
…v měřítku mikroarksekund.
Vypadá to, že to tu prázdnotu naplňuje něčím dalším.
V reakci na základní hodnoty máme v podstatě dvě možnosti.
A obě tyto možnosti vytvářejí stejný obraz, ne?
Nedává smysl to takhle používat.
Dává, přináší to další informace.
Ale ty můžou být irelevantní.
Michaele, pořád nemám snímek od třetího týmu, mám je popohnat?
Tak jo.
- Pak to bude mnohem horší… - Dobře.
Jen v rychlosti, kolik času ještě budeš potřebovat?
- Nevím… - Tak 15 minut?
- Když to půjde hladce, tak 15 minut. - A co třetí tým?
Když to půjde hladce, pár minut.
Pojďme na to. Pak ta čísla můžeš zkontrolovat…
Dobře.
- Hele… - Já jsem připravený.
Tak jo, nejprve jsme provedli normalizovanou vzájemnou korelaci
všech získaných snímků.
Jednička znamená perfektní shodu mezi dvěma snímky, nula je dost špatná.
Připraveni na okamžik pravdy?
Tak jo, sjedu dolů.
- Panebože. - No to se podívejme.
- Páni! - Páni!
To je M87!
V podstatě jsme pixel po pixelu srovnali, jak jsou si ty snímky podobné.
Týmy spolu vůbec nekomunikovaly,
ale tato čísla říkají, že i přesto všichni vidíme podobné struktury,
takže je to velice slibné.
Bylo to překvapivě emotivní.
Známe to z matematického hlediska
a viděli jsme podobné snímky v našich modelech.
Ale když se na to podíváte a řeknete si, že to jsou skutečná data,
že se nekoukáte na simulaci, ale na skutečnou černou díru,
tak jsem na to na mobilu zírala celé hodiny.
Teď nás čeká to, že se na tom všichni budeme muset shodnout.
CELOSVĚTOVÝ SJEZD EHT 8. LISTOPADU 2018
Stejná zeměpisná šířka jako ALMA.
Tohle je nesmírně kritická fáze projektu.
Musí se sejít různí lidé z různých prostředí
a musí se shodnout na něčem,
co bude představovat výsledek práce 200 nebo 250 lidí.
To je skvělá otázka. Myslím, že nejlepší by bylo…
Je snadné přijít o důvěryhodnost.
Event Horizon Telescope si dlouhodobě budoval důvěryhodnost.
Musí to být správně.
Jak se rozhodnout, co je klíčové?
Na čem se shodneme?
Diskutujeme o tom a je to sporné.
Ještě se to úplně nerozhodlo.
SETKÁNÍ OHLEDNĚ STUDIE II a IV
Ano, chceme získat…
jediný snímek, ale chceme ukázat i jeho variace.
Musíme vymyslet nějaký kompromis.
Něco, co funguje. To, co funguje.
Myslím, že to ukázat nechceme.
Myslím, že bychom měli ukázat nejlepší sadu dat a nejlepší snímek,
který může kdokoliv v budoucnu jednoduše replikovat.
Mně se líbí ten průměrný snímek,
ale protože není konzistentní s daty,
použijeme tento snímek například k odhadu parametrů?
Všichni sem přišli s vlastními zdroji a očekáváními.
Takže jde o to se navzájem přesvědčit a najít společnou cestu kupředu.
Takže podle vás jsou v syntetických datech nemodelovaná…
Díky tomu je to demokratické. Nikoliv však snadné.
Nebudu vám lhát.
Myslím, že snem každého fyzika, který studuje černé díry…
je dostat se za horizont a na druhou stranu.
Kdybych se tam mohl vydat…
kdybych už tohohle světa měl dost…
co bych tam viděl?
Stejně jako dávné průzkumníky přitahovalo moře…
nás přitahuje horizont.
Vždycky nás přitahují hranice.
Horizont černé díry…
představuje hranici našeho poznání…
našeho porozumění vesmíru.
A vzrušujícím problémem je dostat se za tuto hranici.
To je konečný cíl.
Je to místo, za kterým už nic není.
Je to něco, co neexistuje jako fyzická, měřitelná část vesmíru.
Ale můžete tam jít a zažít to.
Ale už to nikomu neřeknete.
Pro okolní svět přestanete existovat.
Lidé to intuitivně spojují se smrtí.
5. ŘÍJNA 2018
Tady jsou! A usmívají se!
Rád vás zase vidím. Chyběli jste mi.
Takže jsme volní.
Dokončili jsme tu studii.
Proto se všichni usmívají.
Cítím se dost dobře.
Musím říct, že já se cítím skvěle.
Už jenom proto, že trvalo neuvěřitelně dlouho to dokončit.
Hodně se mi ulevilo.
Je fajn moci na nahlížet z širší perspektivy.
Strávila jsem hodně času zabředlá v…
Cítíš se svobodně.
Jo, konečně můžu sledovat, co se děje,
a myslím si, že náš výsledek je dost přesvědčivý.
Dokázali jsme, že měkké vlasy v sobě skrývají
všechny informace uložené v černé díře.
Náš další krok si ale musíme promyslet.
V tom máš pravdu.
Naším hlavním úkolem je ukázat,
že se to nejen může stát, ale že se to stává
a že existuje mechanismus toku informací do černé díry a z ní.
To je mnohem složitější problém.
Tohle by Stephen chtěl, abychom dělali.
Přijdeš na tu tiskovku patnáctého?
Ještě váhám.
Dobré odpoledne.
Vítejte na tiskové konferenci k vydání knihy prof. Stephena Hawkinga.
Až do své smrti hledal odpovědi ve své poslední studii,
na které pracoval se svými dlouholetými kolegy,
profesory Malcolmem Perrym a Andym Stromingerem,
zaměřené na jeden z nejpodivnějších problémů, jakým vědecká komunita čelí,
informační paradox.
Malcolme, Andy, pokuste se vaši studii v rychlosti shrnout.
Jedná se o velký problém, který nám Stephen zanechal.
Trvalo nám 50 let pochopit,
co to černá díra je, a pak se začalo řešit kvantové…
Bude trvat deset let, než se dozvíme,
jestli nás tato cesta zavede tam, kam chceme.
Není jisté, že nás nemůže zavést jinam.
Ale musím se přiznat, a není to teď ode mě moc vědecké…
ale mám z toho dobrý pocit.
Jsem moc rád, že mohu být součástí tohoto velkolepého dobrodružství.
- Na Stephena. - Na Stephena.
- Na měkké vlasy. - Na měkké vlasy.
A na zánik informačního paradoxu.
A na další studii.
Je to skvělý život.
O tom život je.
10. DUBNA 2019
LOGANOVO LETIŠTĚ
VYHRAZENO PRO TISK
Cítila jsem se stejně.
Vítejte na dnešní tiskové konferenci,
kterou přináší Národní vědecká nadace a Event Horizon…
Dobré odpoledne.
Zbývá už jen pár okamžiků do oficiálního oznámení,
které proběhne po celém světe v rámci šesti tiskových konferencí…
Buenos días a todos, dnes je výjimečný den pro astronomii.
TOKIO, JAPONSKO
Vidíme zde výsledek společné práce mnoha a mnoha lidí.
Děkuji všem hostům, nadšencům do černých děr.
Černé díry jsou nejzáhadnějšími objekty ve vesmíru.
Jsme členy velké skupiny.
Máme 200 členů, 60 ústavů a pracujeme ve více než 20 zemích a regionech.
Přes deset let jsme pracovali na odhalení dříve neviditelné části vesmíru.
A máme velkou radost, že vám dnes můžeme oznámit,
že jsme viděli něco, co jsme považovali za nespatřitelné.
Viděli jsme černou díru a vytvořili jsme její snímek.
Tady je.
Máme vizuální důkaz o existenci černé díry.
Víme, že černá díra o hmotnosti 6,5 miliardy našich Sluncí
existuje ve středu M87.
A to je teprve začátek.
PRVNÍ SNÍMEK ČERNÉ DÍRY
PRVNÍ OBRÁZEK ČERNÉ DÍRY
O JEDNO TAJEMSTVÍ V NAŠEM ROZSÁHLÉM VESMÍRU MÉNĚ
Překlad titulků: Lukáš Gurník