Downloaded from YTS.MX
Langs Californias kyst skjer møter med hvithaier stadig oftere.
Official YIFY movies site: YTS.MX
-Jeg så rett i øynene på haien. -Han hadde et stort bitt her.
Haien som står bak angrepet, kan ha vært en hvithai.
Haiforsker dr. Michael Domeier tror at hvithaibestanden-
-langs denne delen av USAs kyst, øker.
Og flere haier...betyr flere møter.
Det er mye mer hvithai langs California-kysten enn folk tror.
Herregud, se på den!
For å beskytte strandløver mot angrep...
Det er en ny hai, og hun er større.
...er et team av forskere på ekspedisjon for å finne ut...
...hvor mange hvithaier som egentlig er der ute.
Fra Mexicos berømte Isla de Guadalupe...
Til høyre!
...til hvithaienes nye hotspot like ved Sør-Californias strender.
Sjekk den ut!
Oppdraget bringer dem tett innpå noen av verdens største hvithaier.
Pass opp!
Jeg heter dr. Michael Domeier og har studert hvithaier i 20 år.
Det motiverer meg at de er karismatiske rovdyr.
De har så vidt forandret seg i løpet av 10-12 millioner år.
De blir seks meter lange, og halen ligner tunfiskens, bygget for fart.
Når de er voksne, blir de ikke lengre...
...men de blir likevel større.
Det er et evolusjonært under at de samme haiene-
-er veldig lojale mot visse områder.
De synes å samle seg i små undergrupper.
Derfor valgte vi ordet “stamme〟.
Det er et ord vi bruker så folk forstår at gruppene er ulike.
Og hva er annerledes med dem?
Migrasjonsmønstrene er ganske ulike.
De voksne samler seg på veldig spesifikke steder.
Det er det voksne samlingsstedet som definerer hver enkelt stamme.
Økte haibestander kan forklare de mange-
-møtene med hvithai langs California-kysten.
Det er to berømte stammer i det nordøstlige Stillehavet.
Den røde trekant-stammen finnes like ved San Francisco.
Den andre samles ved Guadalupeøya,-
-som ligger omtrent 25 mil fra Baja California.
Stammen ved Guadalupeøya-
-er den best studerte i nordøst-Stillehavet.
I de siste 20 årene-
-har vi identifisert 454 haier på det stedet.
Noen kan selvsagt ha dødd, men svært lite kan drepe en hvithai.
Et bestandsestimat publisert i 2011 anslo-
-at den totale hvithaibestanden i nordøst-Stillehavet var rundt 450.
Jeg trodde ikke at det tallet stemte.
Fordi jeg hadde sett stadig mer hvithai langs California-kysten.
Siden bestandstudien fra 2011-
-har dr. Michael Domeier og kollegaen hans Keith Poe-
-oppdaget en ny stamme som kan endre alt folk trodde-
-at de visste om hvithai langs California-kysten.
Vi oppdaget samlingsstedet ved Point Conception i California.
Disse haiene ble totalt ignorert i bestandsestimatet fra 2011.
Vi har aldri gjort estimater her, så vi har mye arbeid å gjøre.
Point Conception er en røff kyststripe i California...
...vest for Santa Barbara, mellom det kjente-
-Røde triangel- og Guadalupeøya-stammene
Det kan være en av de største samlingene av hvithai på planeten.
Basert på merkingen min fra Point Conception,-
-vet jeg at disse haiene drar og kommer tilbake hit.
De hører ikke til andre steder. Det er en ny stamme.
Oppdagelsen av samlingsstedet er virkelig stor.
Størrelsen på stammen vil påvirke-
-det totale estimatet for nordøst-Stillehavet.
Domeier samler stjernelaget sitt.
Oppdraget er å telle hvithaiene i den nye Point Conception-stammen.
Jeg heter Neha Acharya-Patel og forsker på miljø-DNA.
Jeg er Nicole Nasby-Lucas.
Michael Domeier og jeg har jobbet sammen i 20 år.
Jeg heter Keith Poe, og jeg lokaliserer haier i felten-
-så vi kan merke og forske på dem.
Keith Poe og jeg har merket haier sammen lenge.
Han er haihviskeren, og jeg kan garantere,-
-at med Keith på laget vårt vil haiene hoppe opp dagen lang.
Hovedmålet vårt er å estimere bestanden ved Point Conception.
Vi har aldri gjort dette før. Det blir vanskelig å starte fra null.
For å telle haier må de identifisere så mange som mulig.
Og for å gjøre det må de ta mange bilder.
Metoden jeg utviklet for Guadalupeøya, er helt unik.
Vi bruker linjen mellom den mørke oversiden og den hvite undersiden.
Den gir et unikt avtrykk som lar oss identifisere hver hai.
Fra Guadalupeøya har vi foto-ID-databasen fra 2003.
Den har alle de identifiserte haiene. Her starter vi fra null.
Foto-ID-databasen lar dem estimere bestanden ved Point Conception.
Metoden er kjent som “marker og gjenfang〟.
Du kan ikke telle alle. Utfordringen er enorm.
Du trenger metoder for å beregne haibestanden.
De foto-identifiserer så mange haier de kan.
Bildet fungerer som en merkelapp.
Ved en senere anledning tar de nye ID-bilder av haiene-
-og sammenligner dem.
Noen kan de gjenkjenne, mens andre vil være nye.
Forholdet mellom gammel og ny brukes til å anslå bestanden.
Vi bruker et “pålekamera〟 og et “dypvannskamera〟-
-til å fotografere begge sidene på haien.
Vi trenger bilder og vevsprøver for DNA.
I tillegg til foto-ID-er samler teamet inn DNA-prøver-
-fra Point Conception-hvithaien.
Dette er et biopsi-spyd jeg laget. Det presser vevet inn i beholderen.
Jeg vrir den frem og tilbake til jeg vet at vevet er løsnet.
De innsamlede prøvene puttes ned i ampullen for bevaring.
Genetikk avslører hvor nært beslektet haiene er.
Informasjonen bidrar til å estimere antall haier.
Etter hvert som teknologien bedres, kan vi stille flere spørsmål med DNA.
For å dekke et større område deler teamet seg opp.
Mens Neha og Nicole jobber på forskningsskipet,-
-blir Mike med Keith ut i en mindre båt.
Det er en hai der. Har vi pålekameraet?
De er så vidt klare da en stor hvithai dukker opp.
Er dypvannskameraet klart? Det er en hai ved akterspeilet.
Vi har et par kameraer i vannet som vi kan følge med på.
Jeg går ned i buret nå. Utstyret er klart.
Jeg tar med meg et kamera for å ta nærbilder av haien.
Vi har ankret båten og venter bare på haier.
Når som helst nå...
Dette er sikkerhetsdykkeren din. Jeg gir beskjed når jeg ser dem.
Til høyre for deg, Neha. En stor hunn er på vei.
Det er nok hunnen fra før, mottatt?
Vi har en hvithai her nede.
Ok, vi har en hvithai her.
-Den er rett der. -Der er hun. Hun nærmer seg agnet.
Hun kommer rundt baugen og over på din side.
Rett ved baugen!
Hun er kjempestor, kjempestor, kjempestor... Herregud.
Michael tok bilder av venstresiden på hunnen.
Markeringene hennes er tydelige.
Vi fikk venstre side. Jeg trenger høyre side.
-Høyre side er i boks. -Bra jobbet.
Pigmentvariasjonen er størst ved gjellene,-
-langs bekkenet og på halen.
Mønsteret er ikke symmetrisk, så du må fotografere begge sider.
Vi starter med identifiseringen.
Når vi har gode bilder av haien, forsøker vi å ta en vevsprøve.
Forhåpentligvis blir de her, så vi kan bli kjent med dem.
Lekkert.
En hai svømte rett forbi kameraet.
Til venstre, Neha.
Jeg tror vi har sett to haier hittil.
Det var en stor hunn. Hun forsvant.
Pass opp, jeg tror hun er på vei mot dere.
-Hun kommer opp på din side. -Se, der er hun.
-Her kommer hun. -Jøss, se på henne.
Hun kommer tilbake. Hun vil ha fisk.
Jeg går for høyre side. Jeg må gjøre det.
Kom igjen!
-Jeg fikset det. -Ja, bingo!
De lykkes med å fotografere og ta vevsprøve fra hunnen.
Det var én, men det er mange igjen.
-Der er enda en. -Hun er stor, stor, stor...
-Det er to stykker. -Spillerne er her.
Det er mange haier, Keith.
Med haier svermende rundt båten, sliter de med å holde tritt.
Der er det en ny hai. Det er haier overalt.
-Herregud! -Nei, nei, nei...
Ikke kameraet!
Den kommer på din side, Michael.
Herregud! Det må være minst fem haier.
De tidligere bestandsestimatene-
-telte ikke med denne gruppen.
Det er det vi prøver på. Få dem på kartet.
-Denne er stor. -Se på den.
Dette er de første ID-bildene av hvithai ved Point Conception.
Jeg fikk venstre side.
Tilbake på forskningsskipet er forsker Neha Acharya-Patel-
-og sikkerhetsdykkeren på utkikk etter flere haier.
Det er utrolig hvordan haiene bare dukker opp.
Hver hai har unike flekker,-
-men alle hvithaier har samme fargemønster.
Når du ser ned på hvithaien, ser du en mørkere overflate.
Og når du ser opp på hvithaien,-
-blender sollyset, og den hvite magen er vanskelig å se.
Det kalles motskygge.
Fargemønsteret på hvithaien handler om usynlighet.
-Her kommer den. -Sånn, ja.
-Milde himmel. -Han er diger.
Herregud! Få tak i bøtten.
Nei, ikke spis bøtten. Ikke spis fenderen.
Det var en til her. De blir større og større.
Enda en hai.
Hai etter hai omringer båten, fotograferes og identifiseres.
Målet er å fortsette å ta bilder og sortere dem senere.
Snart har de et solid bildearkiv av haiene ved Point Conception.
-Jeg har mistet telling på haiene. -Det var mange, det er sikkert.
Stedet er som et samlebånd med haier.
Når vi er her i flere dager, ser vi sjeldent samme hai.
De svømmer forbi en etter en, som i en conga line.
-Se på henne. -Hun er på vei.
Å nei, ikke bøtten. Herregud, enda en ny hai.
Nicole får litt av en jobb å gjøre.
Vi har knipset og knipset. Det blir ikke lett å pare bildene.
Folkens, jeg tror jeg så en hai i det fjerne.
Der er den. Neha, pass opp. Den er under deg.
Utrolig...utrolig.
Der er hun, en ny hai.
Teamene bruker de neste timene-
-på å dokumentere de mange haiene ved Point Conception.
Den eneste måten å anslå bestanden på,-
-er å fortsette å ta prøver, filme og ta bilder.
Så får vi se hvor mange individer vi klarer å identifisere.
Idet solen går ned etter dag én, møtes Michael, Neha og Nicole.
-Fikk du tatt noen prøver? -Jeg skaffet tre, Neha.
Jeg har aldri sett så mange store haier.
Vi så tre hunner på fem meter samtidig.
-Jøss, det er utrolig. -Jeg kan nesten ikke tro det.
Dette er en stor hvithai-stamme. En ubeskrivelig stor stamme.
Datainnhentingen fra Point Conception er robust-
-sammenlignet med Guadalupeøya.
INNHENTING DAG 2
Gårsdagen var helt vill, så i dag blir Neha med for å hjelpe oss.
Hun kan ta prøver, markere og ta notater. Det vil hjelpe mye.
Imens går Nicole igjennom bildene for å identifisere og telle haiene.
-Der er det en. -Jøss, se på den.
-Hva skjer? -Det var to haier.
Ganske snart ser de flere hvithaier dukke opp på overflaten ved båten.
Vi setter i gang.
-Se, se, se. -Der er hun.
-Hun har merker i ansiktet. -De blir bitt av kjærestene sine.
Der er enda en. Det er en voksen hann.
Forskere identifiserer kjønnet-
-basert på de mannlige paringsorganene.
De er i et sett på to.
Se på det. Enda en hunn.
Forskning tilsier at hvithaier ofte segregeres basert på kjønn.
Hannene holder seg adskilt fra hunnene.
Men her ved Point Conception er hannene og hunnene sammen.
Basert på satellittsporing vet jeg at mesteparten av året-
-ser de så vidt hverandre.
Slike voksne samlingssteder er en av de færreste anledningene-
-hvor hanner og hunner er sammen.
Jeg er sikker på at de parer seg på disse samlingsstedene.
Hvis samlingsstedene er paringsplasser,-
-så er de kritisk viktige for hvithaiens fremtidige bestand.
En annen hai. Jeg har aldri sett en hai som ser slik ut før.
-Ja, det er pigment. -Det ser rart ut.
Hunnen har et svært uvanlig mønster.
Det kan være genetisk eller til og med en hudsykdom.
Uansett er hun lett å identifisere.
-Til og med øynene hennes har det. -Ja.
Hun eksemplifiserer mangfoldet ved Point Conception.
Det var unødvendig. Jeg tror hun er en zombie.
-Det så ut som lesjoner. -Ja, vær klar med biopsien.
Vi har gode bilder til å identifisere henne med.
Hun kommer rundt på din side.
Genetikk kan forklare haien Zombies unike utseende.
Teamet vil gjerne ta en vevsprøve fra henne.
Hun er her, Keith. Hvis du kan nå henne.
Ta henne.
-Jeg fikk den. -Bra jobbet.
Hvithaien er på toppen av næringskjeden.
Hvis du fjerner en av delene, kollapser hele systemet.
Jo mer data vi har, desto bedre kan vi forstå dette systemet.
Det er en på dypet.
Teamet bruker resten av dagen på å fotografere og ta prøver.
Her ved Point Conception er alt nytt.
Jeg vet at det er et samlingssted, men jeg har ikke vist det til verden.
Dette er en stor hvithai-stamme.
Tiden ved Point Conception nærmer seg slutten.
Mens de andre fotograferte haier, gjorde Nicole en vill oppdagelse.
Ok, sjekk dette.
En av hunnene matchet med en Guadalupe-hai.
-Du tuller. -Nei.
Blant de 27 identifiserte haiene, er en av dem et kjent fjes...
“Livvy〟.
Hun er en diger hunn og et medlem av Guadalupeøya-stammen.
Jeg ble sjokkert. Jeg tenkte ikke at det kunne skje.
Jeg ble overrasket over haien fra Guadalupeøya.
Situasjonen tilspisses.
Vi har sett veldig få hvithaier fra en stamme besøke en annen.
Andelen er mindre enn ti prosent.
Det var veldig kult av Livvy å dukke opp ved Point Conception.
Nå som vi er godt i gang med Point Conception,-
-vil jeg ringe kollegaen min dr. Oscar Sosa i Mexico,-
-og si hva vi fant.
-Hei, Oscar. Hvordan går det? -Hei, hvordan går det, Michael?
Vi er tilbake fra Point Conception, og dette er litt av et sjokk...
En av haiene vi så, er i Guadalupeøya-katalogen.
-Er det sant? -Ja, Livvy.
Det var flott å høre at en hai fra Guadalupeøya var ved Point Conception.
Det stemmer med hypotesen om at bestanden ved Guadalupeøya,-
-har nådd et nivå som gjør at haiene ser etter nye steder.
På bare to dager har vi sett nesten 30 haier.
Jøss, det er flott.
Jeg lurer på om tallet vil stemme med tallene vi får på Guadalupeøya.
Ja, det vil være interessant.
Det kan gi oss en idé om stammene er like store.
Ja, så klart.
-Vi snakkes, Oscar. -¡Adiós!
Etter to dager ved Point Conception har vi sett mange haier.
Men det er ti år siden jeg estimerte bestanden på Guadalupeøya.
Vi må sammenligne tallet med den totale bestanden-
-av hvithaier i nordøst-Stillehavet.
Keith og Neha blir igjen ved Point Conception,-
-mens Nicole og Michael seiler 65 mil sørover-
-for en ny opptelling av hai ved Guadalupeøya.
Hotspoten huser den best studerte stammen i nordøst-Stillehavet.
Tilbake på Guadalupeøya. Jeg har kommet hit i 22 år.
Dette er det beste stedet i verden for å studere hvithaier.
Utrolig.
Arbeidsvilkårene på Guadalupeøya er overlegne fordi vannet er klart.
Vi kan se mye lenger og ta mange flere bilder.
Kan vi putte ett i hvert hjørne?
For å holde øye med haier fra dypet-
-gjør Michael og Nicole klart drop-kameraet.
En forskjell mellom Point Conception og Guadalupeøya er vanndybden.
På Point Conception er det grunt.
På Guadalupeøya ankrer vi på rundt 120 meters dyp.
Og vi er ved en klippe som går 300 meter dypt.
Vi bruker dypvannskamera for å se etter hai som ikke kommer opp.
Mens drop-kameraet gir dem øyne i dypet,-
-forbereder Michael seg på å fotografere haier nær overflaten.
-Michael, hører du meg? -Jeg hører deg.
Michael er i vannet med et kamera som viser meg en direktesending.
I tillegg har Michael doble lasere på kameraet-
-kalibrert til å måle haiene han filmer.
Kan du se noe der nede?
Her kommer det en.
Hai!
Den kom ut av det blå. Det er en vakker hann.
Hai!
Den er utenfor rekkevidden.
-Den kommer rundt igjen. -Den kommer opp nedenfra.
Hvithaien demonstrerer en velkjent angrepsstrategi-
-ved å angripe agnet på overflaten med et vertikalt slag nedenfra.
-Kjenner du den igjen? -Ja, det er Duncan.
Nicole registrerer Duncan. Dagens første kjenning.
Det er en fyrig hai, folkens.
Jøss, sjekk det. Vi har to haier nå.
Er det en større hai?
-Uten tvil. -Her kommer han.
Der forsvinner han.
Det kan være Jacques.
Blinkskudd. Jeg fikk målene hans.
Michael har tatt nye mål av Jacques.
Han har vokst nesten 60 cm siden de målte ham i 2005.
Hittil har vi sett to ulike hanner. Duncan som er litt mindre,-
-og Jacques som er mye større.
Men som ved Point Conception er hunnene også til stede.
Der er enda en. Se på den.
-En hunn. -Hun går for agnet.
Hallo! Nydelig. Nydelig hai.
-Jeg vet ikke hvilken hai det er. -Definitivt en ny hai.
Sjekk det ut!
Det er en ny hunn her. Hun bare freser rundt.
UKJENT HAI #2
-Pass på. Hun er på vei. -Jeg har henne.
Hun er på vei tilbake.
Hunn-hvithaiene er ofte større enn hannene.
Størrelsen forvandles til rå kraft.
Jøss! Herregud...
Vi har en hissig hunn her. En stor hai. Stor, stor hai.
Det er rart å stirre rett inn i gapet på en hvithai.
Hovedmålet er å identifisere hver eneste hai som svømmer forbi.
Vi noterer om det er en kjent hai, eller om det er en helt ny hai.
Forholdet mellom kjent og ukjent hai er kritisk-
-for å finne ut om bestanden øker eller ikke.
Forskerne bruker mesteparten av dagen på å ta ID-bilder-
-av haiene som passerer overflateburet.
Ja, den er rett utenfor rekkevidde.
De legger merke til flere haier som svømmer dypt under buret.
Dra oss opp, så kan vi ta en prat.
Herregud. Det var utrolig.
Vi må bruke dypvannskameraet fordi de holder seg ganske lavt.
Jeg har store forventninger til det kameraet.
Ved Guadalupeøya er det mulig at noen av haiene-
-er så dypt nede at vi aldri ser dem.
Derfor vil vi bekrefte med et dypdykk-kamera-
-at haiene på dypet er de samme som på overflaten.
Nicole, la oss ta ut kortene og koble dem til dataen din.
Vi fikk mange bra bilder. Her er et eksempel.
Noen av bildene har to eller tre haier.
Det er som en fotoboks. De svømmer forbi for bildet sitt.
Vi har mer opptak å gjennomgå, men vi bruker det-
-for å se om haiene på overflaten er de samme som vi ser på dypet.
Hva tror du resultatet blir?
-Jeg gjenkjente noen fra overflaten. -Det er flott.
Det var dag én, og vi har to igjen.
Vi kan ta flere bilder og gjøre studiet mer robust.
Dag to starter i Guadalupe.
Nicole og Michael har et foreløpig tall på haiene de har identifisert.
Dag én gikk bedre enn forventet.
Vi trodde først at vi hadde syv haier,-
-tre av dem nye, men i løpet av kvelden doblet tallet seg.
Vi går fremdeles gjennom bildene fra dypvannskameraet.
Dypvannskameraet er klart.
Dypvannskameraet fanget så mange haier-
-at Michael endret dagens dykkeplaner.
I dag fokuserer vi på senkeburet.
Det er på nivå mellom dypvannskameraet og overflateburet.
Dypvannsdykking innebærer unike utfordringer og farer.
Hvis noe går galt, er det ingen enkel vei ut.
Ok, vi er i gang.
-Michael, hører du meg? -Mottatt. Jeg hører deg.
La oss starte dette dypdykket.
Teamet senker buret til omtrent 15 meter.
Det er et ideelt nivå for hvithai som vil angripe på overflaten.
Det er vakkert. Det er som et svømmebasseng.
Nicole, se til høyre.
Det er enda en under deg.
Bra sett, Nicole.
Jeg har henne.
Hun er for dypt nede. Langt under oss.
Det er en hai bak deg.
-Gjenkjenner du haien? -Det er Sabrina.
SABRINA, KJENT HAI
Hun er blitt stor.
Nicole og Michael har kjent Sabrina siden 2013,-
-da de først identifiserte henne.
Det er en ny hai der.
Det ser ut som deres gamle venn har tatt med seg noen gjester.
Det er hunnen fra i går.
Du kan se fiskeutstyret henge fra gjellene hennes.
Det var en hai her, men den ble borte.
Der er hun. Sjekk det ut.
-Nicole? -Jeg tror det er Gianna.
Milde himmel!
Gianna er en av de største haiene i Guadalupe.
For seks år siden tok Michael nøyaktige mål av henne.
Ved å måle Gianna igjen kan de se hvor mye hun har vokst.
-Det blir vanskelig. -Det ser ut som hun tar agnet.
Hun er utenfor laserens rekkevidde.
Jeg får ikke målt henne.
Det er enda en hai under deg.
Der er han.
Den kommer bare ikke nærme.
La oss sjekke dypvannskameraet og se hva vi finner.
I løpet av karrieren min har jeg blitt knyttet til visse haier.
Noen haier er mer karismatiske, og de er mye større.
En av de haiene er Gianna. Hun ble fanget,-
-målt, merket og løslatt for mange år siden.
Jeg vil gjerne måle henne på nytt.
Det var det beste dypdykket jeg har opplevd.
Jeg ville ikke opp.
Først så vi Sabrina. Hun var ganske stor.
Og den nye hunnen...og Gianna.
Jeg vil måle henne.
-Siden vi har fanget henne før. -Hun kom ikke særlig nærme.
Vi teller ikke bare haiene, vi legger til nøyaktige mål-
-ved siden av navnet på haiene.
Hvis vi har målt haien før, får vi data om hvithaiers vekstrate.
Sunn vekst betyr at flere haier når seksuell modenhet.
Flere modne hunner som Gianna-
-betyr flere babyhaier og større haibestander.
Det er en nyttig statistikk, så Michael tar i bruk lasere.
Vi festet laserne på kameraet og kalibrerte dem på nytt.
De er perfekte nå. Vi hiver den uti.
Vi håper å se flere haier,-
-ta flere mål og kanskje se noen nye haier.
Jøss, de er overalt. Se på den. Enda en hunn.
Alt dette er viktig for å finne ut-
-hvor mange haier som er nye, og hvor mange som er kjente.
Denne må vi filme. Begge sidene.
Det er alltid haier på Guadalupeøya. Det er et fast sted for hvithaier.
Det er flott å se haiene mine igjen.
Den nye opptellingen tar dem ett skritt nærmere-
-i å anslå haibestanden i det nordøstlige Stillehavet,-
-men oppdraget er langt fra over.
Bestandsestimering ved hjelp av marker og gjenfang metoden, tar tid.
Men vi har samlet data ved Guadalupeøya så lenge-
-at vi kan gjøre et nytt estimat.
Nøkkelen er forholdet mellom kjente og ukjente haier.
Basert på denne turen, hva er ratioen?
Etter tre dager har vi sett rundt 25 haier.
Totalt var det ni nye haier, så ni av tjuefem var nye.
Nesten en tredjedel var nye. Det er en bra ratio.
Jo flere nye haier vi ser, desto mer har bestanden økt.
Jeg har ikke gått igjennom alt. Det er mer fra dypvannskameraet.
Så vi er ikke ferdige, eller du er ikke ferdig.
Du har mye arbeid igjen for å nå det siste tallet.
Jeg gleder meg til å avslutte. Sesongen er nesten over.
Vi sender dette til statistikerne.
Nå som vi har samlet inn ny data fra Guadalupeøya,-
-er det på tide å sende det til vår kollega dr. Oscar Sosa.
Han kan kalkulere og gi oss et nytt estimat fra det stedet.
Det er over ti år siden forskerne utførte-
-det siste estimatet på hvithai i det nordøstlige Stillehavet.
Ifølge estimatet fra 2011 er det bare 450 hvithaier-
-i hele nordøst-Stillehavet.
Jeg trodde ikke det var sant.
Strandløver i California møter mange hvithaier.
Dr. Michael Domeier mistenker at kraftig økende haibestander-
-kan være grunnen.
Estimatet vil bekrefte om teorien hans stemmer.
Det er fire måneder siden Guadalupe-ekspedisjonen.
Nicole gikk gjennom alt opptaket og fant til slutt...
Vi så 37 hvithaier på turen, og 13 av dem var nye.
Det er en stor andel nye haier. Det skyver bestandindeksen opp.
Michael har sendt all data til dr. Oscar Sosa i Mexico,-
-og han utarbeider et estimat.
Jeg gleder meg til å høre om Guadalupeøya.
Om hvithaibestanden øker, minsker eller forblir den samme.
Jeg har jobbet med tallene og er spent på å gi dem til Michael.
Jeg har ventet på å få høre resultatene fra de nye dataene.
Jeg hørte at du er klar. Del resultatet med meg.
Selvfølgelig, Michael. Gjett hva?
Vi fant en 80 % økning av bestanden.
Jøss! 80 %. Utrolig.
-Det er utrolig. -Det er nesten dobbelt.
Det er en markant bestandsøkning.
-Jeg har ikke sett slike tall før. -Jeg kan ikke tro det.
80 % økning i hvithaibestanden på Guadalupeøya indikerer-
-at de andre stammene også øker.
Det er en stor trend oppover, og det bekrefter det folk ser.
Både de og livredderne sier: “Jeg ser flere og flere haier.〟
Det er viktig å ha kontroll på hvithaibestanden-
-for folkets sikkerhet. Når tallet blir større-
-øker sjansen for sammentreff mellom mennesker og haier.
Økningen i antall haier ved Guadalupe kan være grunnen-
-til nye samlingssteder langs resten av kysten.
Forsøket på et nytt overslag har reist et nytt spørsmål.
Vi vet fra forskere som studerer sjøelefanter,-
-at etter hvert som bestanden vokser, koloniserer de nye strender.
Skjer det samme med hvithaien?
Det er mulig at Guadalupe-samlingsstedet-
-blir overbefolket, og at haiene må finne et nytt sted å dra.
Ja. Det er sant.
Forskerne har så vidt begynt å telle Point Conception-stammen.
Tallene indikerer et nytt samlingssted-
-bare 161 km fra Los Angeles.
En hvithai kan dekke den avstanden på to dager.
Etter tre dager på Guadalupeøya så vi 37 ulike haier.
På to dager ved Point Conception så vi nesten 30 haier.
Så mange haier på så kort tid,-
-indikerer at stammen ved Point Conception-
-nærmer seg størrelsen på Guadalupeøya-stammen.
Sannheten er at antall hvithai øker langs USAs kystlinje.
Lover som beskytter havpattedyr har ført til flere seler i havet,-
-og flere seler betyr flere hvithaier.
Haiene vil fortsatt være dere ute,-
-og strandløver må lære seg å leve med hvithaiene.
Hvithaien trives i nordøst-Stillehavet.
Ekspedisjonen til Point Conception var bare begynnelsen.
Haiene er helt nye for alle som studerer hvithaier-
-i nordøst-Stillehavet.
Tekst: Marianne Demmo