Downloaded from YTS.MX
I dyreriket blir ofte hanner ansett som den mest dominante.
Official YIFY movies site: YTS.MX
Men er de største, slemmeste og tøffeste haiene i havet hunner?
En vakker, stor hunn-hvithai kom rett-
-under båten her og overrasket oss.
Se inn i banebrytende forskning verden over...
-Jøss. -Det er en hunn.
...og avdekk hva som kreves for å herske over bølgene.
Det er mange forskjeller mellom hann- og hunnhaier.
En fascinerende faktor, er oppførselen deres.
Kan ulikhetene i kjønn og oppførsel forklare hvorfor haier angriper?
Høyeste beredskap ved USAs strender.
Badevakter har sett en hai nær svømmere halvannen meter fra land.
AFRIKA
SØR-AFRIKA
I Mossel Bay i Sør-Afrika, etterforsker Alison Towner haien-
-som er ansvarlig for flere døde mennesker enn noen annen-
-hvithaien.
Om det er en haiart der du må være ekstra forsiktig rundt-
-er det en hvithai.
Alison drar for å finne og merke en stor hvithaihunn her-
-for å avsløre dens bevegelser og oppdage om hunner er mest glupske.
De største hannhvithaiene blir fire meter lange, men hva med hunnene?
Begge kjønn kan bli veldig store.
Hunner må være mye større for å kunne formere seg.
Å se en moden hunnhvithai er litt av et skue.
Dyrene blir over seks meter.
De veier rundt to tonn.
Noen av de største dokumenterte hvithaiene er gravide hunner.
Kroppen blir pålagt fysiologiske krav når den er gravid.
Disse enorme haiene må gi næring til å opprettholde-
-så mange som 17 unger, hver av dem er opptil 1,5 meter lange.
De kan være mer sultne-
-og at de leter etter mat ved kysten.
Gjennom aktiv sporing med akustisk sender-
-kan hun få verdifull innsikt-
-i bevegelsene til disse mystiske hunnene, i sanntid.
Men først må hun merke en.
Mossel Bay er et viktig sted for hvithaier. Og det er hovedsakelig-
-siden det er et samlingssted for byttedyrene deres.
Vi har en selkoloni med rundt 4000 pelssel.
Se på det! Der er det en hai som tar en sel.
Det høyeste antall seler funnet i en hvithaimage-
-var seks pelsseler, ikke valper, voksne.
Vi tror den svømte rundt øya-
-og gapte over sel etter sel.
Vi visste ikke at de kunne spise så mye på en gang.
Kan runder med intens spising som dette-
-forklarer hunner som blir store før de får unger?
Mossel Bay havnekontroll.
Vi kom nettopp til Seal Island-
-og vi kaster litt fisk i vannet-
-så vi kan få en hvithai til båten og merke den.
Disse haiene har kanskje den beste luktesansen av alle haiarter.
Kvinnelige hvithaier, det jeg kaller store jenter...
Ofte vil de andre hvithaiene rundt båten bare spre seg-
-og de store jentene tar over showet.
Disse topprovdyrene stoler på bakholdsangrep.
I øyeblikkene før et angrep, kan hvithaiene-
-svømme i seks meter per sekund.
Det tar ikke lang tid før den første haien kommer.
Det er en stor hunn.
-Her kommer det, dypt. -Ja.
Hun kan være det Alison ser etter.
Tilbake til båten. Prøver seg på agnet mitt.
Alison trenger et perfekt øyeblikk for å sette ut sporingsenheten.
Hun er her.
Helt utrolig!
En hai hoppet tre ganger på rad opp av vannet-
-slik at vi ikke kunne merke dyret.
Haien vil ikke bli på ett sted lenge nok til å merkes.
Tilbake igjen Ok, sånn ja!
Å merke en så uforutsigbar hai er for farlig-
-for både Alison og haien.
Det er for vanskelig. Men slik er vitenskapen, full av overraskelser.
Hvithaier har sine egne personligheter.
Personlighet i dyr er en banebrytende del av forskningen-
-og et team med forskere er på et oppdrag-
-for å forstå haienes sinn.
Stigende plutselig opp fra dypet av Det indiske hav-
-966 km fra nærmeste landmasse-
-er dette Fuvahmulahs ensomme atoll.
Fiskerne her har feid fiskeblod og innvoller i vannet i generasjoner.
Ved et uhell tilkaller de et formidabelt rovdyr opp fra dypet.
Dr. Thomas Vignaud er haiekspert-
-som spesialiserer seg på personligheten til oksehaier.
Nå forbereder han seg på å møte en like fryktet art-
-tigerhaien.
Ingen andre steder kan du komme så nær tigerhai-
-så lett, i veldig grunt vann, nærme kysten-
-bare noen meter unna.
Thomas håper å bruke disse unike forholdene-
-for å vurdere de lokale haienes personligheter.
Hanner får vanligvis mer energi og beveger seg raskere.
De er tynne, og litt mer forsiktige-
-men hunner er vanligvis selvsikre og dristige, og kommer nærmere.
Så jeg vet at det finnes haipersonligheter.
Det er vanskelig å overføre det til vitenskap.
Det må oversettes til mål over år.
Det er det vanskelige.
Hei, hai!
Den var nærme overflaten.
Thomas' hypotese er at alle haier har sin egen, spesifikke personlighet.
Om det stemmer, kan det være et tegn på intelligens-
-som kan utvikle oppfatningen vår av haier.
Jeg tror det kommer en storm. Jeg håper sikten er god.
Ellers blir det vanskelig å se haiene godt-
-og det kan bli farlig.
Hvis hunners personligheter er annerledes enn hanners-
-kan denne forskningen kaste lys på hvorfor haier angriper?
George Burgess er en haiekspert som studerer menneske-hai-konflikt.
De tre farligste haiartene-
-for mennesker er hvithaier, oksehaier og tigerhaier.
De store tre representerer trolig 80 prosent av dødelige angrep-
-fra den internasjonale haiangrepsfilen.
Om du ville utvikle en profil av en morderhai, begynn med størrelsen.
Størrelse er jo det viktigste.
Haien må være stor nok til å forårsake store skader.
Generelt sett pleier hunner å bli større enn hanner.
Med sin fysiske overlegenhet, kan store hunnhaier være mer dominante-
-og mer aggressive enn hannene?
Thomas skal finne det ut.
Han følger revet mot kanten.
Herfra går havbunnen ned til en dybde på over 4800 meter.
Jeg ser ingen haier her. Sikten er dårlig.
Det er fra denne avgrunnen haiene kommer fra.
Tigerhaiene begynner å komme, men er de hanner eller hunner?
De kan bli opptil 5 meter lange.
Jøss! Så du det?
Haiene har et av de bredeste kostholdene av alle artene.
Tigerhaien har rykte på seg for å være en åtseleter.
Jøss. Her er en hann. Dette er forplantningsorganet.
De mannlige forplantningsorganene skiller kjønnene.
Jeg tror disse hannene er 2,5 til 3 meter lange-
-og viser en forsiktig og skvetten oppførsel.
Hannene sprer seg.
En mye større hai har ankommet.
Jøss. Se på denne hunnhaien.
En fire meter lang hunn er på stedet.
Hun kommer for maten.
Hun svelger hele tunfiskhodet i ett enkelt bitt.
Denne hunnen er fremst i middagskøen.
Thomas ser likheter-
-mellom arbeidet hans med oksehaier og tigerhaiene her.
Men hva med å se ulike personligheter-
-i hann- og hunnhaier.
Jeg har vært heldig og har tilbrakt over 1000 timer med oksehaier på Fiji.
Det har vært en fin mulighet til å lære-
-mer om oppførsel eller personlighet.
Man kan se hvilken som dominerer-
-og hvem som ikke havner i kamp.
Dominerende, hunnoksehaier oppfører seg på samme måte som tigerhaier.
Dette er Ninja. Den er en av favorittene mine.
Imponerende hunn, ekstremt smart. Så smidig, veldig dyktig.
De store hunnene har en tilstedeværelse, noe helt spesielt.
De var uten tvil de mest dominante.
Som stor hunntigerhai, ser det ut til at hunner-
-fra begge arter kan vise dominans over hanner.
Nå skal han evaluere personlighetene og lage en database.
Med en tallskala scorer han tigerhaienes oppførsel-
-og bedømmer selvtillit fra trygg til potensielt farlig for mennesker.
Jeg skriver ned atferden jeg ser i forskjellige situasjoner.
Om en hai kommer for å spise et fiskehode, er det én situasjon.
Kommer en hai mot meg, er situasjonen annerledes.
Ved å bruke et etogram vurderer Thomas personligheten til haiene-
-og gir dem poeng fra én til ti.
Én er veldig sjenert. Ti er ekstremt modig.
Om jeg tar gjennomsnittet av situasjonene-
-gir det meg en idé om hvor modig eller sjenert haien er totalt sett.
Da kan jeg sammenligne denne haien med de andre.
Hannen er ikke selvsikker og vil ikke komme nær meg.
Det er nok en treer.
Denne hunnen viser en modig oppførsel, trolig syv eller åtte.
Fra begynnelsen av scorer hunnene høyere enn hannene.
Når du tilbringer timer med de samme haiene-
-blir du så godt kjent med dem at du kan forutsi-
-hva de skal gjøre.
Man utvikler et spesielt forhold til dem. Det er utrolig.
Å rangere adferd over lengre tid-
-identifiserer gjennomsnittlig oppførsel fra hver hai.
Dette kan demonstrere unike, individuelle personligheter.
Og om haier har forskjellige personligheter-
-kan det være et produkt av deres erfaring-
-deres miljø eller genetikk?
-Hei, Thomas! -Eric? Hyggelig å se deg.
Thomas møter professor Eric Clua og assistenten Clementine Seguigne.
Eric er marinbiolog, spesialisert på haiadferdsøkologi-
-og menneske-hai-konflikt.
Jeg fokuserer på å forstå haioppførsel.
Erics overbevisende teori kan forklare angrep på folk.
Aksepterer du hypotesen om at haier har personligheter-
-betyr det at hver hai vil være ulike hverandre.
De fleste haier vil aldri våge å angripe et menneske-
-men du har kanskje svært få, knappe, dysfunksjonelle dyr-
-som gjør det, og vi kaller dem "problemindivider".
Problemindivider er haier-
-som viser en veldig spesiell oppførsel.
Noen haier kan angripe mennesker mer enn andre mennesker.
Særlig hvis de er nysgjerrige og søkende.
99,9 prosent av bestanden angriper aldri et menneske.
Men så har du én som gjør det flere ganger.
I kveld er det fare i havet. Badevakter på haipatrulje.
Erics problemindivid-teori avhenger av at han demonstrerer-
-at haier har individuelle personligheter-
-at noen er sjenerte, mens andre er modige.
Og at denne individuelle oppførselen er konsekvent gjennom haiens liv.
Jeg må også bevise at personlighetstrekk sendes-
-fra generasjon til generasjon, at den unge haien-
-som er modig har enten en mor eller far som også er modig.
Eric må etablere haienes avstamning-
-gjennom genanalyse med DNA-prøver.
Om han lykkes, kan han identifisere potensielle problemindivider-
-i en bestand?
Vi prøver å bruke verktøy som ikke skader for å få DNA fra haien.
Vanligvis skjøt vi haien med en biopsi-sonde-
-men vi skal prøve å få DNA gjennom haiens spytt.
Eric håper at en hai vil bite tunfisken og gi den et tannmerke-
-som kan sjekkes for spor av haiens DNA.
Jeg håper haien må slite med å bite og kutte av hodet-
-og forhåpentligvis etterlater DNA-et.
Teamet drar fra Fuvahmulah havn for å lete etter haier-
-og de må ikke dra langt.
Hai! Hai!
Jøss. Jøss. Det er en stor en. Det er en stor en.
Thomas koordinerer oversiden-
-mens Eric og Clementine forbereder seg på å komme tett på.
Klar til å møte tigerhaier? Ok, kom igjen!
Hei, Eric, hører du meg? Hvordan går det der nede?
Ok, sikten er veldig dårlig.
Det er noe i det fjerne.
Hvordan er aktiviteten der nede?
Jøss, de er overalt.
Se opp, Clem! Det var nære på.
Mens det blir travelt der nede, kaster de på dekk ned tunfiskhodet.
Det er en hunn.
En stor hai!
Dette er utrolig.
Hun bet gjennom tauet! Så du det?
Ok. Vi kan få en DNA-prøve fra det.
Til og med spor av genetisk materiale under vann-
-fra haienes munn sitter igjen på tauet-
-og gir uvurderlig DNA til forskerne.
Den biten, den er ok. Det var veldig bra. Utrolig.
Noen av haiene er godt merket på ryggfinnen-
-så vi kjenner dem godt igjen.
Veldig imponerende og spennende å se dyrene komme fra ingenting.
Hunnene tar over showet.
En stor hunn kom og var modigere enn de andre. Hun kom og tok det.
Hun etterlot seg spytt på tauet. Veldig bra. Det funket.
Vi har bilde av alle haiene, vi har oppførselen til alle haiene-
-så vi kan forbinde bilder og adferd med DNA.
Det er interessant-
-for om noen haier deler samme adferd-
-og samme DNA, vet vi at de er i slekt.
Det er en ny oppdagelse for oss.
Vi kan bedre forstå denne forbindelsen-
-mellom adferd og genetikk.
For å identifisere et forhold mellom gener og personlighet-
-må Eric og Clementine benytte alle sjanser de har-
-for å ta flere prøver.
Tilbake på basen ser Thomas på dagens aktivitet-
-for å utvikle sin forståelse av tigerhaienes personligheter.
To haier går etter maten Den svømmer bare bort.
-Han gir opp med en gang. -Ja.
Haien dytter steinen ved å bite i den-
-for å få maten, imponerende oppførsel.
Det er utrolig.
Jeg elsker denne haien. Hun er så forsiktig. Etter noen timer-
-kjenner du allerede personligheten hennes.
Se på alle haiene. De har bra gruppedynamikk.
Du ser de mindre, litt mer borte.
Men de store dominerer det sentrale rommet.
Jeg ville også følt meg veldig trygg hvis jeg var en fire meter lang hai.
Sant! Jeg også.
For et kult sted.
Så mange haier på ett dykk som viser mange forskjellige personligheter.
Dette er flott.
I Mossel Bay venter Alison fremdeles på en mulighet-
-til å merke en hunnhvithai.
-Fortsette? -Ja.
Teamet prøvde et nytt område utenfor Seal Island.
Haier patruljerer revet her, nærmere kysten.
Greit, Justin. Fri.
Med færre seler er det mulig at haiene er mindre ville-
-så de blir lettere å merke.
Å, hai!
Alison må handle raskt, velge sitt øyeblikk.
En vakker, stor hunnhvithai har akkurat kommet.
Hun kom rett under båten og overrasket oss.
Jeg skal prøve å feste senderen ved finnen hennes.
Du kan trekke den tilbake.
Det må passe bra.
Hun må komme perfekt forbi til rett tid med en ryggfinne ut av vannet.
Ok. Sånn, ja. Sånn, ja.
Ja, den er inne!
Alison fester merket til haiens ryggfinne-
-en stor suksess for ekspedisjonen!
Det ser litt invaderende ut-
-men de helbredes raskt.
Kjøttskader er vanlige hos haier, spesielt hos hunner-
-hvis hud blir dobbelt så tykk som hannenes-
-og beskytter mot bittene under paringen.
Aktiv sporing det er nesten som å være i haiens hode.
Du får virkelig følelsen av hva haien gjør naturlig.
Du er i deres verden.
Nå må teamet spore haiens signal for å finne ut hvor-
-og muligens hva hun jakter på.
Det er et svakt signal.
Jeg trodde jeg fikk et signal her nede fra.
Hun kunne dratt mot land.
Vi brukte så mye tid på å merke haien-
-men fant henne ikke raskt nok til å følge.
Uten tid å miste dro teamet ut på et oppdrag-
-for å finne den merkede hunnhaien.
Med en overflod av byttedyr kan denne haien være hvor som helst.
Hvithaien, som generelt foretrekker kaldere vann-
-går som regel etter sjøpattedyr.
Da de må opp til overflaten for å puste-
-er tiden da inne til å fange dyrene-
-når hodet stikker ut av vannet.
Prøvebitt har vist å være spesielt for hvithaier.
De tar tak i noe på vannoverflaten-
-for å finne ut om det er spiselig eller ikke.
Det oppfører seg riktig, det er rett størrelse, og jeg er sulten.
Feil og prøvebitt kan være årsaken-
-til flere angrep hvert år, men Eric har en annen teori.
Det var en tigerhai i Papua Ny-Guinea-
-som begikk opptil 12 angrep på mennesker.
TO SKOLEJENTER DREPT
Når de ikke visste kjønnet på dyret, kalte folk det dyret storegutt.
I mange tilfeller, etter et angrep, vet vi ikke haienes kjønn-
-men jeg har på følelsen at som oftest-
-er hunnene ansvarlige for disse angrepene.
Gitt størrelsen på denne haien, i stedet for å kalle ham storegutt-
-skulle de kalt henne store jente.
I 2021 rapporterte de internasjonale haiangrepsfilene om 73 tilfeller-
-av uprovosert haiangrep i hele verden som medførte et høyt antall dødsfall.
Men vi har ingen informasjon-
-når det gjelder kjønnet på de som angriper.
Men et angrep av et større dyr, som mest sannsynlig er en hunn-
-vil sannsynligvis forårsake større skade.
Kan disse monsterhunnene være mer selvsikre-
-på grunn av størrelsen, som gjør det mer sannsynlig at de angriper?
Teamet håper å samle det genetiske materialet til en sånn hai.
En modig, 4 meter lang hunn bet på.
Det er viktig å ikke bare skaffe DNA-prøver-
-men også å vite hvem de tilhører og å se en forbindelse-
-mellom personligheten og haienes gener.
De er helt gale. Kom deg ut derfra.
Vent! Det er en tann!
Eric ser en tann falle ut av hunnens munn.
Den inneholder DNA-et teamet leter etter.
Når man omringes av så mange-
- er det vanskelig-
-å sørge for at du ser 360 rundt deg, det er faktisk umulig.
Det er avgjørende at Eric og Clementine samarbeider-
-og passer på hverandre mens de ser etter tannen.
Du bør ikke la en hai komme inn i gruppen, for da er du i trøbbel.
Dyrene har et utrolig trykk i kjeven-
-omtrent et halvt tonn per kvadratcentimeter.
Tenk dere, disse tennene, skadene de kan gjøre!
Jeg foretrekker at det ikke skjer med meg.
Dette er for farlig.
Eric er fast bestemt på å finne tigerhaitannen.
Se på denne tannen! Perfekt.
Vi har den.
Store hunner. Og modige.
En av haiene slet med å spise, og jeg så en tann som falt ut-
-og fikk hentet den.
Den tannen er fra den første store hunnen som tok tak i tunfiskhodet.
Denne tannen blir sendt til laben for analyse.
Kan hun være i slekt med haien som bet gjennom tauet?
Med Thomas' etogram-studier-
-og Eric og Clementines' genetiske tilnærming-
-får teamet i Fuvahmulah et unikt innblikk i haiene her.
Denne multidisiplinære studien kan potensielt holde på hemmeligheten-
-for å finne ut hva som kreves for å være et problemindivid.
Uansett-
-når det gjelder å finne Bølgenes dronning-
-er Alisons teori enkel: Størrelse regjerer.
Hun tror det er en direkte sammenheng mellom størrelse og dominans.
En ting jeg har observert med hvithaier-
-hvis en stor hunn kommer-
-og det er andre, mindre hvithaier rundt henne, flytter de seg unna.
Det er nesten som om hun er klar over sitt eget nærvær og makt også.
Hunnene hevder dominansen sin-
-og det er spektakulært.
Hunnene er de største rovdyrene i havet.
Forsvarer de et barnerom for å beskytte ungene?
Ville en morhai være mer aggressiv?
Ikke som vi vet, de oppdrar ikke ungene sine.
Når hvithaien får unger-
-så er de umiddelbart helt selvforsynte.
Ingen har noen gang sett eller dokumentert hvithaier da de fødte-
-eller under paring, det er som Den hellige gral.
Men hva med gravide haier? Kunne de vært mer aggressive?
Thomas vil finne en for å vurdere personligheten.
Det kommer to haier fra dypet.
Her har vi én, to. Jeg ser en tredje komme.
Det er mange haier der.
Plutselig svømmer haiene vekk.
Har noe skremt dem?
En fire meter lang tigerhai dukker opp fra dypet-
-en av de største så langt.
Jøss.
Og hun er gravid.
Hun er den dominerende hunnen.
Hunntigerhaier kan bære mer enn 30 unger.
Dette møtet er kortvarig, og før Thomas får en sjanse-
-til å vurdere personligheten, forsvinner hun inn i skyggene.
Hun er modig, men ikke så glupsk likevel.
Man forstår at gravide hunner-
-i områdene der de føder, ikke spiser.
Vi har sett gang på gang at hunnhaier-
-som er gravide og skal føde-
-ignorerer mennesker totalt. Jeg vet ikke om noe angrep-
-med en gravid hai.
Én vitenskapelig teori er at kanskje-
-de har hormoner sent i svangerskapet-
-som hindrer dem i å spise, for å unngå at de spiser barna sine.
Kan det være at en stor hunnhvithai har født-
-og leter nå etter byttedyr og er mindre selektiv med hva hun spiser?
Vanskelig å støtte, men helt klart noe å tenke på.
Om jeg ikke fikk spise mot slutten av graviditeten-
-og jeg fødte, ville jeg veldig sint på slutten av det.
Jeg hadde trengt et måltid.
Alison fortsetter letingen etter den merkede haien.
Hun er langt unna, men jeg begynner å få noen pinger.
Her er hun. Vi har et signal, og et bra et.
Så nå skal vi raskt skifte hydrofon.
Vi skal prøve å få et retningsspor-
-så vi kan følge henne rundt.
Vi vet at hun er innen 500 meter fra båten.
Alison må jobbe raskt-
-før hun mister signalet igjen.
Ja, hun er her borte. Rundt ett.
Vi må kjøre.
Kom igjen.
Teamet er rett rundt 800 meter fra kysten.
Hvem hadde trodd at hun ville være her nå?
Jeg elsker at hunnhaier er så uforutsigbare.
Den ene er ikke helt lik den andre, så de holder deg konstant på tå hev.
-Hun er der borte nå. -Ok. Sett den i fri.
22, 07, 511.
Det er den ultimate gjemsel med en hvithai.
Alison fortsetter jakten.
Selv med merket er det ikke lett å finne én hai i havet.
Når det kommer til angrep, er det vanskelig å finne den skyldige.
De fleste som biter mennesker, blir borte etter at de har bitt.
Fare i bølgene.
Vi har ingen tillit til at en hai er identifisert-
-eller størrelsen fra de fleste ofrene.
Jeg vet om tre ganger hvor en hai kan dokumenteres-
-eller det ble antatt at den angrep mer enn én gang på kort tid.
Det er av flere tusen vi har dokumentert.
Men Eric er på sporet av en hai han tror er en vaneforbryter.
I desember 2020 var det et dødelig angrep i San Martin.
Én måned senere kom et nytt angrep, som nesten var dødelig.
Disse to angrepene forekommer bare 85 kilometer fra hverandre.
Dette er et område hvor det ikke har vært noen nylige dødelige angrep.
Men er hendelsene forbundet?
Vi klarte å bevise at det var en tigerhai.
Og nå har vi en pågående genetisk analyse som burde la oss-
-bevise at det faktisk er samme individ.
Teknikkene Eric bruker i Karibia-
-kan en dag avsløre problemhaier.
Hovedspørsmålet er hvorfor en hai vil bite et menneske.
Det er ikke det rette spørsmålet. Det er:
"Hvorfor bet den haien et menneske?"
Hva gjør den haien annerledes enn de andre?
For å forstå det, må vi ta de ulike komponentene av haioppførsel.
Dominans vil selvsagt knyttes direkte til haiens størrelse.
Men personlighet vil også spille en viktig rolle for den dominansen.
Vi vil identifisere de dominante dyrene-
-som tør å delta direkte i matingen. Pass på deg selv Ok.
For å identifisere hierarkiet i denne gruppen-
-må teamet samle DNA-et til det modigste individet-
-på toppen av rangstigen.
Denne tunfisken veier 90 kilo og er en betydelig premie.
Sender ned tunfisken.
Haien som kommer og tar denne tunfisken, kan styre bølgene her.
Teamet trenger ikke å vente lenge på en kandidat.
Dette er sprøtt. Hun tok hele greia.
Jeg tror denne er vår dronning.
Det er en veldig selvsikker hai.
Utrolig. Det var en flott opplevelse.
Tusen takk.
Vi har det. Vi har dronningen vår. Det tok tid, men vi klarte det.
Det var utrolig, veldig imponerende.
I begynnelsen var det rundt ti haier.
Blant dem var det to store hunner.
Plutselig kom en imponerende en-
-en enorm hunn.
Jøss, jeg tror den var minst fem meter.
Det var en prinsesse i går. Det er den ekte dronningen. Det er Big Mama.
De fant en dominerende hai-
-men uten noe genetisk materiale-
-er det ennå mye å lære om henne.
Alle haiene flytter seg og lar dronningen komme til åtet.
Hun styrer definitivt haiene.
Hun er enorm, hun er selvsikker, hun er en hunn.
Gjør disse faktorene at lignende haier-
-kan bli problemindivider?
De må være modige. Men det er ikke nok.
For å spise mennesker trenger man også positiv forsterkning gjennom erfaring.
En dristigere hai kan mer sannsynlig eksperimentere-
-med større, mer risikable bytter.
Om hun får et måltid-
-kondisjonerer det henne for å prøve større byttedyr.
Men hvis dyret ikke har en positiv erfaring-
-og er såret eller redd, tenker den seg om før den prøver igjen.
Thomas tror at å bruke prinsippet-
-kan redusere problemhaiene.
Når jeg jobber med oksehai har jeg en lyd-
-for å skremme dem med negativ forsterkning-
-og lærer dem å la være.
Jeg brukte doppler-effekten.
De føler at noe følger-
-etter veldig fort selv om jeg står stile.
Nå skal jeg skremme haien.
De reagerer ikke.
Det funker med oksehaier, men ikke tigerhai.
Jeg har prøvd mye i Fuvahmulah-
-og da tigerhaier utvikler seg til å bruke syn-
-og lukt, reagerer de nok mindre på lyd.
Om dette fungerer for å avskrekke dem-
-burde kanskje personligheten tas mer hensyn til-
-når det gjelder menneske-hai-konflikt?
Jeg liker ikke feilidentifisering.
Fordi det betyr at haiene rundt om i verden kan gjøre en feil-
-og alle haier representerer potensielt en fare.
Tvert imot, 99,9 prosent av haiene-
-vil aldri utgjøre en fare for folk.
Bare 0,01 kan være en fare. Og dette er problemindividene.
Om haier har individuelle personligheter-
-kan dette endre tilnærmingen vår til haiangrep?
Hovedstrategien for å håndtere dødsfall er å slakte haier blindt-
-uten selektivitet. Hvis vi kan bevise-
-at hypotesen med problemindivider er sann-
-har vi ikke et problem med haier.
Vi har bare et problem med svært få individer.
Hun er så vakker.
Haier er bevisste, og de fortjener respekt-
-like mye som andre dyr.
De har absolutt sine egne personligheter-
-og det er så fascinerende.
Det viser at de har tanker og kanskje følelser.
Har haier følelser? Jeg ser for meg at de føler smerte.
Om de har den emosjonelle kompleksiteten som mennesker-
-er et helt annet vitenskapelig nivå. Men man vet aldri.
Kan du tro at det er henne? Se på dette.
Hun er halvannen kilometer fra der vi merket henne.
Så nært kysten at man faktisk kan se masse folk på stranden.
Dette dyret gjør bare det det gjør, er å patruljere revet.
Hvis de visste hva vi drev med rett bak bølgene...
Det viser bare at sameksistens er mulig.
Faktisk skjer det mer enn vi vet.
Teamet må vente på resultatene-
-av deres pågående genetiske analyser-
-som de håper vil bevise at personligheten er arvet-
-og støtte deres teori om problemindivider.
Drømmen min er å forstå haienes oppførsel-
-for å forbedre forholdet mellom mennesker og dyrene.
Haier er ikke så morderiske som vi tror de er.
Som en ny generasjon marinbiologer-
-er det opp til oss å beskytte haier i generasjoner fremover.
Etter millioner av år med evolusjon-
-har hunnene blitt sterkere, mer motstandsdyktige enn hannene.
I haienes verden er herskerne dronningen, ikke kongen.
Huden deres er tykkere enn hannenes. De blir større enn hannene.
De lever lenger enn hannene og er flere enn hannene.
Hunnene er 100 prosent dominerende.
Her i Fuvahmulah møtte vi definitivt en haidronning.
Jeg håper hun og de andre dronningene fortsetter-
-å herske over havene i mange år fremover.
Leve dronningen!
Tekst: Siri-Ann Dønnestad