Downloaded from YTS.MX
I djurriket antas hanarna ofta vara de mest dominanta.
Men de största, grymmaste och värsta hajarna i havet är honor?
Official YIFY movies site: YTS.MX
En vacker vithajshona kom in under båten och överraskade oss.
Se banbrytande forskning...
-Oj! -Det är en hona.
...och se vad som krävs för att härska över vågorna.
Det finns många skillnader mellan hanar och honor.
En fascinerande egenskap är deras beteende.
Men kan skillnader i kön och beteende förklara hajattacker?
Hög beredskap på USA:s stränder.
Livräddarna har sett en haj nära simmare 1,5 meter från stranden.
AFRIKA
SYDAFRIKA
I Mossel Bay i Sydafrika undersöker Alison Towner hajarten-
-som tros stå bakom fler dödsfall än någon annan:
Vithajen.
Om det finns en hajart som man måste vara extra försiktig med-
-är det vithajen.
Alison ger sig ut för att hitta och märka en vithajshona för-
-att se om honorna är glupskare än hanarna.
De största hanarna blir fyra meter långa. Men hur är det med honorna?
Båda könen kan bli stora.
Honorna måste vara större för att fortplanta sig.
Att se en fullvuxen vithajshona är ett riktigt upplevelse.
De kan bli drygt sex meter långa. De väger runt två ton.
De största dokumenterade vithajarna är dräktiga honor.
De har fysiologiska krav på kroppen när de är gravida.
De enorma hajarna måste få i sig näringsämnen-
-till uppemot 17 ungar i livmodern som kan vara 1,5 meter långa.
De kan vara hungrigare och att de letar efter mat vid kusterna.
Genom "aktiv spårning" med en akustisk sändare-
-kan Alison få värdefull insyn-
-i de mystiska kvinnornas rörelser i realtid.
Men först måste hon märka en.
Mossel Bay är en viktig plats för vithajar-
-för det är en samlingsplats för deras byten.
Vi har en sälkoloni med 4 000 sydafrikanska pälssälar.
Titta! En haj som tar en säl.
Det största antalet sälar i en vithajs mage-
-var sex vuxna sydafrikanska pälssälar.
Vi tror att den simmade runt ön och tog säl efter säl.
Vi visste inte att de kunde äta så mycket på en gång.
Beror intensivt ätande att honor lägger på sig innan de ska föda?
Vi kom precis till Seal Island. Vi ska få ut lite bete i vattnet-
-så att vi kan få en vithaj till båten och märka den.
De kan ha det bästa luktsinnet av alla hajarter.
Vithajshonor, som jag kallar de stora tjejerna-
-gör att andra vithajar skingras och se stora tjejerna tar över.
Dessa överlägsna rovdjur förlitar sig på konsten attackera i bakhåll.
Strax före en attack kan vithajar-
-simma drygt sex meter per sekund.
Snart dyker den första hajen upp.
Det är en stor hona.
-Här kommer den. -Ja.
Hon kan vara den Alison letar efter.
Den är vid båten. Den ger sig på mitt bete igen.
Alison måste vänta på rätt tillfälle att sätta fast sändaren.
Hon är här.
Helt otroligt!
Vi har en haj som kastade sig upp ur vattnet tre gånger-
-tills vi inte kan märka djuret.
Hajen stannar inte på en plats länge nog.
Okej, då kör vi!
Att märka en så oförutsägbar haj är för farligt-
-för både Alison och hajen.
Det är alldeles för svårt. Sån är vetenskapen, full av överraskningar.
Vithajar har olika personligheter.
Personlighet hos djur är ett banbrytande forskningsområde.
Ett forskarlag har som uppgift att förstå hajens sinne.
Ur djupet i Indiska oceanen, 1 000 km från närmaste landmassa-
Det här är den ensamma korallatollen Fuvahmulah.
Fiskarna här har spolat ut fiskblod och inälvor i vattnet i generationer.
pDe lockar oavsiktligt upp ett formidabelt rovdjur från djupet.
Dr Thomas Vignaud är hajexpert.
Han är specialist på tjurhajarnas personligheter.
Nu förbereder han sig för att möta en annan fruktad art:
Tigerhajen.
Ingen annanstans i världen kommer man så här nära.
På grunt vatten, nära stranden, bara några meter bort.
Thomas hoppas kunna använda förhållandena-
-för att bedöma hajarnas personligheter.
Hanar brukar ha mer energi och röra sig snabbare.
De är magrare och mer försiktiga.
Honor brukar vara självsäkra och djärva. De kommer närmare.
Jag vet att hajar har personligheter.
Det är svårt att överföra kunskapen till vetenskap.
Man måste översätta det till mått under årens lopp.
Det är det svåra.
Hallå! Haj!
Jag har aldrig sett en så nära ytan.
Thomas hypotes är att varje haj har sin egen personlighet.
Om det stämmer kan det vara ett tecken på intelligens.
-som kan utveckla vår uppfattning om hajar.
Det är oväder på väg.
Jag hoppas att sikten är bra. Annars blir det svårt att se hajarna-
-och lite farligt.
Om honornas personligheter skiljer sig från hanarnas-
-kan forskningen då visa mer om hajens attacker?
George Burgess är expert på hajattacker mot människor.
De tre hajarter som är farligast-
-för människor är vithajar, tjurhajar och tigerhajar.
De tre stora står för 80 procent av alla dödliga attacker-
-som har dokumenterats internationellt.
Om man skapar en profil på en mördarhaj börjar man med storleken.
Storleken är det viktigaste.
Hajen måste vara stor nog att orsaka ordentlig skada.
Generellt sett brukar honor bli större än hanar.
Med fysisk överlägsenhet kan stora honhajar vara mer dominanta-
-och mer aggressiva än hanarna? Thomas tänker ta reda på det.
Han följer revet mot kanten.
Härifrån stupar havsbotten ner till över 5 000 meters djup.
Jag ser inga hajar. Sikten är dålig.
Hajarna kommer från den här avgrunden.
Tigerhajarna börjar anlända, men är de hanar eller honor?
De kan bli fem meter långa.
Såg du?
Den har bland den bredaste kosten av alla hajarter.
Tigerhajen har rykte om sig att vara asätare och äter nästan allt.
Här är en hane. Det här är hans könsrullar.
Det manliga könsorganet, könsrullarna, skiljer könen åt.
Hanarna är 2,5-3 meter långa.
De uppvisar skyggt och nervöst beteende.
Hanarna skingrar sig.
En mycket större haj har kommit.
Titta på den här hajhonan.
En fyra meter lång hona är på plats.
Honan går rakt på maten.
Hon sväljer hela tonfiskhuvudet i en enda tugga.
Den här honan står längst fram i kön.
Thomas ser redan likheter-
-mellan arbetet med tjurhajar och tigerhajarna här.
Men att identifiera olika personligheter mellan könen?
Jag har tillbringat drygt 1 000 timmar med tjurhajar på Fiji.
Det var en bra chans att lära mig mer-
-om deras beteende eller personligheter.
Man kan se vem som är dominant-
-och vilka som är mindre benägna att slåss.
Dominanta tjurhajshonor beter sig som tigerhajar.
Det här är Ninja som är en av mina favorithajar.
En imponerande hona. Extremt smart, smidig och väldigt skicklig.
De stora honorna har en speciell närvaro.
De var överlägset dominanta.
Precis som den stora tigerhonan verkar honorna-
-hos bägge arterna visa dominans över hanarna.
Nu ska han utvärdera tigerhajarnas personligheter och skapa en databas.
Med hjälp av en numerisk skala bedömer han tigerhajarnas beteende.
De går från säkra till potentiellt farliga för människor.
Jag skriver ner beteenden jag ser i olika situationer.
Om en haj kommer för att äta ett fiskhuvud är det en situation.
Om en haj kommer emot mig, en människa, är det en annan.
Med ett etogram granskar Thomas hajarnas personligheter.
De får poäng från ett till tio.
En är väldigt blyg. Tio är extremt djärv.
Om jag tar genomsnittet av alla situationer-
-ger det mig en uppfattning om hur modig eller blyg hajen är.
Då kan jag jämföra hajen med de andra.
Den här hanen är inte säker. Han kommer inte nära mig.
Den här är nog en trea.
Honan uppvisar ett djärvt beteende som ger en sjua eller åtta.
Redan från början får honorna högre poäng än hanarna.
När man tillbringar många timmar med hajar-
-lär man känna dem så väl att man kan förutse-
-vad de ska göra.
Man utvecklar en speciell relation med dem.
Betygsgradering över längre tidsperioder-
-identifierar varje hajs genomsnittliga beteende.
Det kan visa på unika personligheter.
Om hajar har olika personligheter-
-beror det då på deras erfarenhet, deras miljö eller deras gener?
-Thomas! -Eric. Kul att se dig.
Thomas får sällskap av Eric Clua och Clementine Seguigne.
Eric är marinbiolog och specialist på hajbeteendeekologi-
-och konflikter mellan människa och haj.
Jag fokuserar på att bättre förstå hajars beteende.
Erics teori kan förklara attacker mot människor.
Om man accepterar hypotesen att hajar har personligheter-
-innebär det att alla hajar är olika.
De flesta hajar skulle aldrig våga attackera en människa-
-men det kan finnas några få, sällsynta, dysfunktionella djur.
Vi kallar dem "problemindivider".
Problemindivider är hajar-
-som uppvisar ett väldigt speciellt beteende.
Vissa hajar kan attackera människor mer än andra.
Särskilt om de är mycket nyfikna.
99,9 procent av beståndet skulle aldrig attackera en människa.
Men då finns en som gör det gång på gång
I kväll: Fara i vågorna. Livräddare på hajpatrull.
Erics "problematisk individ"-teori bygger på att visa-
-att hajar har individuella personligheter.
Vissa kan vara blyga medan andra är djärva.
Och att det individuella beteendet är konsekvent genom hela hajens liv.
Jag måste också bevisa att personlighetsdraget överförs-
-från generation till generation. Att en ung haj-
-som är djärv har antingen en mor eller en far som också är djärv.
Eric måste fastställa hajarnas härkomst-
-genom genetisk analys med hjälp av DNA-prover.
Om han lyckas han han kanske identifiera problemindivider.
Vi försöker använda mindre påträngande verktyg för att ta DNA.
Vanligtvis satte vi in en biopsisond i hajen.
Men vi ska försöka få fram DNA genom hajens saliv.
Eric hoppas att en haj ska bita i tonfisken och lämna ett tandmärke.
I det kan man leta efter spår av hajens DNA.
Jag hoppas att hajen får kämpa för att bita av huvudet.
Förhoppningsvis lämnar den DNA efter sig.
Teamet lämnar Fuvahmulah för att leta efter hajar.
De behöver inte åka långt.
Haj! Haj!
Den är stor. Den är stor.
Thomas koordinerar i båten.
Eric och Clementine förbereder sig för närkontakt.
Redo att träffa tigerhajar? Okej, kom igen!
Eric, hör du mig? Hur går det där nere?
Sikten är riktigt dålig.
Det är nåt där borta.
Hur är aktiviteten där nere?
De är överallt.
pSe upp, Clem! Det var nära.
Precis när det börjar hända saker kastas tonfiskhuvudet i.
Det är en hona.
Stor haj!
Det är otroligt.
Hon bet av repet! Såg du?
Vi kan få ett DNA-prov från det.
Även undervattensspår av genetiskt material-
-från hajens mun sitter kvar på repet.
Det ger forskarna ovärderligt DNA.
Den biten är okej. Det var väldigt bra. Fantastiskt.
Vissa av hajarna har tydliga märken på ryggfenan-
-så vi känner igen dem.
Det är imponerande att se de stora djuren komma från ingenstans.
Honorna tar över showen.
En stor hona kom. Hon var djärvare än de andra. Hon kom och tog den.
Hon lämnade lite saliv på repet. Mycket bra. Det fungerade.
Vi har bilder på alla hajar och deras beteende.
Vi kommer att kunna koppla bilder och beteende till DNA.
Det är intressant för om vissa hajar beter sig likadant-
-och har samma DNA vet vi att de är släkt.
Det är en ny upptäckt.
Vi kan bättre förstå den kopplingen.
En potentiell koppling mellan beteende och genetik.
För att hitta en relation mellan gener och personlighet-
-måste Eric och Clementine ta vara på varje chans för-
-att ta fler prover.
Thomas går igenom dagens aktiviteter för-
-att lära sig mer om tigerhajens personligheter.
Två hajar är ute efter maten. Den här simmar bara iväg.
-Han ger upp direkt. -Ja.
Hajen trycker på stenen och biter för att få bort den-
-och komma åt maten. Imponerande beteende.
Det är fantastiskt.
Jag älskar den här hajen. Hon är så snäll.
Man känner redan hennes personlighet.
Titta på hajarna. De har bra gruppdynamik.
De mindre är lite längre bort men de stora dominerar i mitten.
Jag skulle också känna mig trygg om jag var en fyra meter lång haj.
Sant! Jag med.
Vilket häftigt ställe.
Så många hajar på ett dyk, så många olika personligheter.
Det här är toppen.
I Mossel Bay väntar Alison på sin chans-
-att märka en vithajshona.
Teamet testar ett annat område än Seal Island.
Hajar brukar patrullera revet närmare stranden.
Okej, Justin. Friläge.
Med färre sälar är det möjligt att hajarna är lugnare-
-vilket gör dem lättare att märka.
Haj!
Alison måste agera snabbt och välja rätt tillfälle.
Vi har precis fått in en vacker vithajshona.
Hon kom under båten och överraskade oss.
Jag ska försöka sätta sändaren bredvid fenan.
Du kan dra tillbaka den.
Hon måste passera perfekt vid rätt tillfälle-
-med ryggfenan ovanför ytan.
Okej. Nu kör vi. Nu kör vi.
Den är inne!
Alison fäster sändaren på hajens ryggfena.
En stor framgång för expeditionen.
Det ser våldsamt ut att märka dem men de läker väldigt fort.
Köttsår är vanliga hos hajar. Särskilt hos honor-
-vars hud blir dubbelt så tjock som hannarnas för-
-att skydda dem från bett under parningen.
Aktiv spårning är som att vara i hajens hjärna.
Man får en känsla av vad hajen gör naturligt.
Du är i deras värld.
Nu måste teamet spåra hajens signal för att ta reda på var-
-och kanske vad hon jagar.
Signalen är svag. Jag tyckte att det kom härifrån.
Hon borde ha vänt in mot land.
Vi la så mycket tid på att märka hajen.
Vi hann inte nå henne för att få ett spår.
De har ingen tid att förlora och ger sig ut för-
-att hitta den märkta hajhonan.
Med ett överflöd av byten i bukten kan hajen vara var som helst.
Vithajen, som föredrar svalare vatten, ger sig på havsdäggdjur.
De måste upp till ytan för att andas.
Om man är ett rovdjur är det ett perfekt tillfälle-
-när huvudet sticker upp ur vattnet.
Undersökande bett har demonstrerats särskilt hos vithajen.
Ett snabbt försök att ta nåt vid vattenytan för-
-att avgöra vad det är och om det är ätbart.
Det är rätt storlek och jag är hungrig.
Både förväxlad identitet och bitmärken kan förklara-
-en andel attacker varje år, men Eric har en annan teori.
Det var en tigerhaj i Papua Nya Guinea-
-som utförde uppemot tolv attacker mot människor.
TVÅ SKOLFLICKOR HAR DÖDATS
I många fall vet man inte hajens kön efter en attack.
Men jag har en stark känsla att honor ligger bakom attackerna.
Med tanke på hur stor hajen är-
-borde de ha kallat den Big Girl.
2021 rapporterades 73 hajincidenter-
-oprovocerade hajattacker världen över med många dödsfall.
Men vi har ingen information könet hos hajarna.
Men en attack av ett större djur, troligen en hona-
-orsakar större skada.
Kan dessa monstruösa honor vara mer självsäkra-
-på grund av deras storlek och göra dem mer attackbenägna?
Teamet hoppas samla in genetiskt material från en sån haj.
En djärv, fyra meter lång hona tar betet.
Det är viktigt för oss att inte bara ta DNA-prov-
-men också att veta vem de tillhör och göra kopplingen-
-mellan hajarnas personlighet och gener.
Det är rena frosseriet. Ta dig därifrån.
Vänta! Det är en tand!
Eric ser en tand lossna från den stora honans mun.
Den innehåller DNA:t som teamet letar efter.
Man är omgiven av många hajar. Det är svårt i vattnet.
Det är omöjligt att se 360 grader runt sig.
Eric och Clementine måste samarbeta.
De håller koll på varandra när de letar efter tanden.
Man ska inte släppa in hajar i gruppen för då får man problem.
De här djuren har ett otroligt tryck i käken.
Det är ungefär ett halvt ton per kvadratcentimeter.
Tänk vilken skada tänderna kan göra! Jag föredrar att det inte händer mig.
Det är för farligt.
Eric är fast besluten att hitta tigerhajens tand.
Titta på tanden! Perfekt.
Wow! Vi har den.
Stora honor. Och väldigt djärva.
En haj kämpade för att få tag i huvudet. Jag såg en tand falla ut.
Jag lyckades hitta den.
Tanden kommer från första stora honan som tog tonfiskhuvudet.
Tanden skickas till labbet för analys.
Kan hon vara släkt med hajen som bet av repet?
Med Thomas etogramstudier-
-och Erics och Clementines genetiska arbete-
-får teamet i Fuvahmulah en unik inblick av hajarna här.
Den här studien kan innehålla hemligheten för-
-att identifiera vad som krävs för att vara en problemindivid.
En problemhaj eller ej. När det gäller att hitta vågornas drottning-
-är Alisons teori enkel: Storleken styr.
Hon tror att det finns ett direkt samband mellan storlek och dominans.
En sak jag har sett med vithajar är att om en stor hona dyker upp-
-och det finns mindre vithajar så flytta de flyttar på sig.
Det är nästan som om hon är medveten om sin egen närvaro och makt.
Honorna hävdar sin dominans. Det är spektakulärt att se.
De här enorma honorna är havets största rovfiskar.
Kan de försvara skydda sina ungar?
Är en hajmamma mer aggressiv? Inte vad vi vet-
-när det gäller att föda ungar.
När ungarna föds är de helt självförsörjande.
Ingen har nånsin sett vithajar föda ungar-
-eller para sig. Det är som den heliga graal.
Men dräktiga hajar, då? Kan de vara mer aggressiva?
Thomas vill hitta en för att bedöma personligheten.
Det kommer två hajar från djupet.
Här har vi en, två... Jag ser en tredje komma.
Det finns massor av hajar.
Plötsligt simmar hajarna iväg.
Har något skrämt bort dem?
En fyra meter lång tigerhaj dyker upp från djupet.
En av expeditionens största hittills.
Wow!
Och hon är dräktig.
Hon är den dominanta honan.
Tigerhonor kan bära mer än 30 ungar.
Mötet blir kortlivat och innan Thomas får chansen-
-att bedöma hennes personlighet smälter hon in i skuggorna.
Den här mamman verkar inte vara så glupsk trots allt.
Det är välkänt att dräktiga honor inte äter i områden där de föder.
Vi har sett hajhonor som är dräktiga och snart ska föda-
-ignorerar människor helt. Jag känner inte till attacker-
-av en dräktig haj.
En vetenskaplig teori är att de får hormoner i slutet av graviditeten-
-som hindrar dem från att äta och inte äta upp egna ungar.
Kan det vara så att en stor vithajshona precis har fött-
-kanske är mindre selektiv med vad hon äter?
Svårt att fastslå, men nåt att överväga.
Om jag inte fick äta under graviditetens sista del-
-och jag födde barn skulle jag bli riktigt arg.
Jag skulle leta efter mat.
Alison fortsätter leta efter den märkta hajen.
Hon är långt borta, men jag börjar få signaler.
Här är hon. Vi har en bra signal.
Nu ska vi snabbt byta hydrofoner.
Vi ska se om vi kan hitta henne så att vi kan positionera oss.
Vi vet att hon är inom 500 meter från båten.
Alison skyndar sig att hitta hajen innan hon förlorar signalen igen.
Ja, hon är här. Klockan ett.
-Om vi inte kör förlorar vi henne. -Kom igen.
Teamet är 800 meter från stranden.
Vem visste att hon skulle vara här?
En sak jag gillar med honor är att de är oförutsägbara.
Den ena är inte som den andra så de håller en ständigt på alerten.
-Hon är där borta nu. -Okej. Friläge.
22, 07, 5, 11.
Det är som att leka kurragömma med en vithaj.
Alison fortsätter jakten.
Trots sändaren är det inte lätt att hitta en enda haj i havet.
När det gäller attacker är det extremt svårt att hitta förövaren.
De flesta hajar som biter människor försvinner.
Vi är inte säkra på att det är en haj eller storleken för de flesta offer.
Jag känner till tre tillfällen då en haj kan ha dokumenterats-
-eller som har attackerat mer än en gång på kort tid.
Det är en av tusen som vi har dokumenterat.
Men Eric är en haj på spåren som kan vara återfallsförbrytare.
I december 2020 inträffade en dödlig attack i San Martin.
En månad senare skedde en andra attack som nästan var dödlig.
De två attackerna sker med bara 85 kilometers mellanrum.
I det här området har inga dödliga attacker ägt rum på sistone.
Men finns det ett samband?
Vi kunde bevisa att det var en tigerhaj.
Och nu har vi en pågående genetisk analys-
-för att bevisa att det är samma individ.
Tekniken som Eric använder i Karibien-
-kan en dag avslöja de blivande problemhajarna.
Den centrala frågan är varför en haj biter en människa.
Men det är inte rätt fråga. Rätt fråga är:
Varför bet den hajen en människa?
Vad skiljer den hajen från andra?
För att förstå det måste vi ta hänsyn till olika saker i hajens beteende.
Dominansen är kopplad till hajens storlek.
Personligheten spelar också en viktig roll för dominansen.
Vi vill identifiera de dominanta djuren-
-som vågar delta i frosseriet. Ta hand om dig.
För att identifiera hierarkin i den här gruppen-
-måste teamet samla in DNA från den djärvaste individen-
-i toppen av hackordningen.
Den gulfenade tonfisken väger 91 kg och är ett rejält byte.
Skickar ner tonfisken.
Hajen som tar tonfisken kan mycket väl härska över vågorna här.
Teamet behöver inte vänta länge innan de har en kandidat.
Det här är galet. Hon tog allt.
Det är nog vår drottning.
Det är en väldigt självsäker haj.
Fantastiskt. Det var en fantastisk upplevelse.
Tack så mycket.
Vi har det. Vi har vår drottning. Det tog tid, men vi klarade det.
Det var otroligt. Mycket imponerande.
I början var det tio hajar.
Bland dem fanns två stora honor.
Sen kom en väldigt imponerande och enorm hona.
Den är minst fem meter lång.
I går var det en prinsessa. Det är den riktiga drottningen.
Teamet har hittat en dominant haj. Men utan något genetiskt material-
-finns det mycket att lära om henne.
När hajarna drar sig undan låter de drottningen komma till betet.
Hon regerar över hajarna.
Hon är enorm, självsäker och en hona.
Men gör faktorerna att liknande hajar-
-är mer benägna att bli problemindivider?
De måste vara djärva. Men det räcker inte.
För att äta en människa behövs också positiv förstärkning.
En djärvare haj kan experimentera mer-
-med större och mer riskabla byten.
Om de inte skadas och belönas med mat-
-har den lärt sig att fortsätta jaga större byten.
Men om djuret inte får en positiv upplevelse-
-och är skadad eller rädd kanske den tänker sig för.
Thomas tror att med den principen kan hjälpa mot problemhajar.
När jag jobbar med tjurhajar har jag ett ljud för att skrämma dem.
Jag lär dem att inte göra något.
Jag använde en variant av dopplereffekten.
Så du känner att nåt är efter dig fast jag inte rör mig.
Jag ska skrämma hajen.
De reagera inte.
Det funkar på tjurhajar, men inte på tigerhajar.
Jag har försökt i Fuvahmulah.
Tigerhajar har utvecklat mer syn-
-och lukt och reagerar kanske inte på ljud.
Oavsett om betingning av hajar är avskräckande-
-borde kanske hajens personlighet övervägas mer-
-när det gäller konflikter mellan människa och haj?
Jag gillar inte konceptet med förväxlad identitet.
Det betyder att alla hajar i världen kan göra ett misstag-
-och att alla hajar kan utgöra en fara.
Tvärtom. 99,9 procent av alla hajar-
-kommer aldrig att utgöra fara för människor.
Bara 0,01 kan utgöra en fara. Det är problemindividerna.
Om hajar har individuella personligheter-
-kan det då förändra vår inställning till hajattacker?
Huvudstrategin för att hantera dödsfall är att gallra hajar i blindo-
-utan selektivitet. Om vi lyckas bevisa-
-att hypotesen om problempersonen är sann-
-innebär det att vi inte har problem med hajar.
Vi har problem med väldigt få individer.
Hon är så vacker.
Hajar är kännande varelser och förtjänar respekt-
-lika mycket som andra djur.
De har sina egna personligheter. Det är ett fascinerande drag.
Det visar att de har tankar och kanske känslor.
Har hajar känslor? Jag antar att de känner smärta.
Men om de har den känslomässiga komplexiteten som vi människor har-
-är en annan nivå av vetenskap. Men man vet aldrig.
Kan du fatta att det är hon? Kolla.
Hon är en och en halv kilometer från där vi märkte henne.
Så nära stranden att man kan se folk på stranden.
Det här djuret gör sin naturliga grej och patrullerar revet.
Om de bara visste vad vi spårar.
Det visar att samexistens är möjlig. Det händer oftare än vi tror.
Eric och Clementine måste vänta på resultatet av genetiska analysen-
-som de hoppas ska bevisa att personlighet är ärftligt-
-och stödja deras teori om individuella problem.
Min dröm är att bättre förstå hajarnas beteende för-
-att förbättra relationen mellan människor och djur.
Hajar är inte människoätande som vi tror.
Som en ny generation marinbiologer-
-är det upp till oss att skydda hajarna i flera generationer.
Tack vare miljontals år av evolution-
-har honorna blivit mycket starkare och mer motståndskraftiga än hanarna.
I hajarnas värld är det drottningen som styr, inte kungen.
Deras hud är tjockare än hannarnas. De blir större än hanarna.
De lever längre än hanarna och är fler än hanarna.
Kvinnorna är 100 procent dominant.
Här i Fuvahmulah träffade vi en hajdrottning.
Jag hoppas att hon och andra drottningar fortsätter-
-att styra våra hav i många år.
Länge leve drottningen.
Text: Dan Jönsson