En turboladet jakt ogetkraftigbitt-
Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
-er de ikoniske haikreftene.
Men er det mulig åmålekraftenidetfri?
To eksperter vil finne det ut.
Alle biter på.
...med den nyeste teknologien...
Det er den raskeste dronen jeg har sett.
...på disse topprovdyrene.
Hai på vei!
Men de må kjøre hardt.
-Nei, ikke spis den. -Og raskt.
-Kjør. -Kjør!
De skal teste haiens hastighet og bitestyrke.
Han biter meg i finnen.
Ja, hun har den. Et godt bitt.
Kan de avsløre sannheten bak haiens superkraft?
Haiproff og filmfotograf Brocq Maxey og teamet hans-
-er på Bahamas.
De skal gjøre et banebrytende nytt eksperiment.
Etter råd fra forskere-
-skal de demonstrere kraften i haiens bitt i naturen.
Og ikke hvilken som helst hai-
-men to av verdens største og mektigste haier.
Hammerhaien...
...og tigerhaien.
Bitekraft er en utmerket måte å forstå-
-hvorfor haier har dominert som rovdyr i over 400 millioner år.
Man kan si mye om en hai bareved å se på bittet.
Hvordan den lever oghvordandenjakter.
Hver art har sin egen teknikk-
-som har utviklet segtilåpasse deresbytteogmiljøperfekt.
Men når det gjelder bittets kraft, har vi mye å lære.
Å måle bitestyrke hos ville haier-
-er veldig vanskelig å gjøre.
Vår kunnskap kommer stort sett fra arter i fangenskap-
-eller datamodeller.
Men hvordan er resultatene i forhold til haier i naturen?
Eneste måten åfå vitedetpå-
-er å ta bitestyrke-vitenskapen fra laben til havet.
Det krever en ferdighet sombare haieksperter besitter.
Som Brocq og teamet hans.
Haier har alltid vært en del av livet mitt.
Jeg vokste opp på Bahamas. Når det gjelder å dykke med haier,-
-forstår jeg at de er bedre enn meg der nede.
Jeg har en frykt som leder til forståelse og respekt.
Brocq har viet karrieren sin til marin forskning.
De filmer og håndterer haier.
Ferdigheter som detteoppdraget tester maksimalt.
Hvordan måler man kjevestyrken og overlever det?
Man bygger denultimatehai-tyggeleken!
Sidendetaldri erblittgjortfør-
-bestiller teamet enspesialbygdmaskin.
En innretning som kan fange opp styrkentil et haibitt i det fri-
-men som er robust nok tilikke å bli knust.
Dette er bitestyrkemåleren.
Vi prøver å få haien til å bite i midten.
I enden er det en mekanisme.
Den sender et signal til boksen som gir oss bitestyrken.
Bitestyrken måles når vekten presser mot måleren.
Idet haien biter, vises det i kilo.
Man ser når jeg trykker den ned.
Det var en styrke på 48 kilo.
Vi prøver å få haien til å gjøre det samme-
-for å se hvem som har sterkest bitt her omkring.
For at ingen mennesker eller haier skal bli skadet-
-må teamet være ekstremt forsiktige.
Selv for en ekspert som Brocq blirdetikkelettåfåenavlesning.
Først må man få dyrene til å komme nær nok.
Enten det er som dykkere eller på en båt.
Så må man få haien til å bite tak-
-på et spesifikt sted for å få gode data.
Før de leter etterhammerhaierog tigerhaier-
-vil Brocq og dykkerinstruktørenLil teste den på noe mindre.
Vi skal prøve å bruke den her ved overflaten-
-med sitronhaiene.
Vi skal lokke en av dem til å bite i måleren.
-Er alle klare? Lil, går det bra? -Jeg er klar!
Ok! Ok, alle biter! Alle biter!
Måleren har fått håndtak-
-slik at Brocq kan holdehendene unna sultne munner.
De er kanskje mindre, men sitronhaiene har mange tenner.
Bit i den. Skummelt.
Ja.
Han har den! Bra bitt.
-Lil, hva fikk vi? -Jeg fikk en verdi på 168.
Det er bra.
Suksess! De har avlest sin første bitestyrke.
Ved 76 kg-
-virket det som resultatet stemte overensmed tidligere estimater.
Men det er likevel et overraskende lavt tall for et topprovdyr.
Det matcher knapt et bitt på 77 kg fra en schæferhund.
Dette var bare oppvarmingen.
Den neste haien de vil teste, blir en større utfordring.
Hva vil disse kjevene gjøre med bitestyrkemåleren?
Hammerhaier jakter mest på havbunnen.
De skanner etterpilskaterogblekksprut.
Munnene deres er myemindre enn andre haiers.
Påvirker det hvor hardt de biter?
Vi er i Bimini på Bahamas.
Dette er nok verdens beste sted-
-for å dykke med store hammerhaier.
Vi skal prøve å lokke en hammerhai til å bite i den.
Det er første gang det er gjort.
De får prøve seg fram. Munnen sitter under kroppen.
Det blir vanskelig å få apparatet i riktig posisjon-
-så de kan bite ordentlig.
Brocq setter kursen mot havbunnen der hammerhaiene jakter.
Ginglymostoma cirratum lukteragnet, menBrocqerikkeherfordem.
Han er her...for dette.
Her kommer hun.
Hammerhaien er en skikkelig buss, hvilket er bra for bitestyrkemåleren.
Mat henne en eller to ganger, så hun blir vant til oss.
Ved å lede haien i snuten-
-har Brocq litt kontroll over bevegelsen.
En vakker hammer. Hun er stor!
Det er en manøver sombarebørtestes-
-av folk som er vant med åhåndtere haier, som Brocq.
Etter å ha dykket her inesten20år-
-kan han lese haienes humør.
Hun ser klar ut.
De likte fisken, men hva vil de tro om måleren?
Her kommer hun.
Nei, ikke noe hell der.
Nå skal den ta en bit.
Den bet ikke i måleren, men tok bare åtet.
Avvent, Lil.
Brocq sliter med å få måleren inn i haiens munn.
Hammerhaien passer seg for den store metallbiten-
-som han prøver å få haien til å bite i.
Avvent.
Hun brukte tennene for å ta det hun trengte.
Hun biter ikke ordentlig.
Hammerhaiene tar agnet uten å bite i måleren.
Jeg kommer opp.
Det er ikke lett.
Vi visste det ville bli vanskelig.
Hammerhaihunnen har overlistet Brocq.
Hun er flink til å spise, men viser man henne bitestyrkemåleren,-
-blir hun smartere enn meg.
Hun kommer fint inn hele veien til måleren.
Hun bruker nesten tannspissen til å ta ut agnet.
Hun gir oss ikke et skikkelig bitt.
Vi fortsetter å prøve.
Eksperten Brocq Maxey undersøker kraften i et haibitt-
-med en tyggeleke bygd for en hai.
Han tar resultatene rettfrakjevene-
-på en av Bahamas' største haier: Hammerhaien.
Ok, avvent.
Det har ikke vært lett,menBrocq håperatutholdenhetlønnerseg.
Hun kommer inn igjen.
Bit.
-Hva fikk du, Lil? -På den siste fikk jeg 104,7.
Mer som småbiting enn et bitt.
Haiene leker med systemet og tar agnet uten å bite tak.
Hun snur. Sett i gang.
Ja, hun har den! Det var et bra bitt. Hva fikk dere?
Vi fikk en høy verdi: 505,5.
Den første kjente bittavlesning fraen hammerhai i naturen.
Det er ganske bra.
Denne 3,5 m lange hammerhaienhadde en bittstyrke på over 225 kilo.
For byttet er det som å bli knust av vekten av to NFL-spillere.
Men resultatet er ikke det beste sammenlignet med andre rovdyr.
Det sterkeste bittetidyreriket tilhørersaltvannskrokodillen.
Flodhester slår også høyt.
Sammenligner vi haier med andre dyr,-
-biter de ikke så hardt.
Hvis man ser på bitestyrken per kilo-
-biter haier relativt svakt sammenlignet med andre store rovdyr.
Så hvordan kan haier, topprovdyr-
-med beryktede kjever, ikke være en av de sterkere?
Vi tror at haier kan ha lav bitestyrke-
-på grunn av formen på tennene.
Haier gjør noe få andre dyr kan.
Vi ser at haier har mange tenner.
En hai har hundrevis av tenner i munnen.
Tennene beveger seg hele tiden fremover-
-og erstatter tenner som faller ut foran.
Haiens munn er som et samlebånd av tenner.
-og en hai går gjennom tusenvis av tenner-
-i løpet av sin livstid.
Ved å konstant fornye tennene rekker de aldri å bli utslitt.
Hver tann er sylskarp.
Jo skarpere bladet er, desto lettere går det å skjære.
Med en kraft på 229 kg bak sine dolkliknende tenner-
-har denne hammerhaien-
-mer enn nok bitestyrke til å jakte på rokker og blekkspruter.
Men oppdraget er ikke over ennå.
Nå vil de se hvordan resultatet-
-kan måle seg med enannenBahamas-tungvekter.
En med et vanskeligere måltid åsvelge.Et enormt, pansret sjødyr.
Mens Brocq og teamet lader om-
-og forbereder neste steg ioppdraget...
Utenfor San Diego i California-
-skal en annenhaisuperkraft settes på prøve-
-i naturen.
Fart!
Makrellhaien regnes somverdens raskeste hai.
Maksimum hastighet anslåstil 50 til 113 km/t.
Men hittil har ingen klart å foreta en definitiv måling.
Og akkurat som bitekraften-
-er farten avgjørende for forståelsen av haier.
Man kan forklare hvordan fart-
-har hjulpet haier å ligge øverst i alle havets næringskjeder.
Så i dag skal haifilmerenAndyCasagrande-
-gi seg i kast medmakrellhaiensfartstest.
Med verdens raskeste hai må man være på topp.
Man må være klar.
Med flere tiår medhaifilmingbakseg-
-håper Andy å lykkes deralle andre har mislyktes.
Men å holde tritt med en makrellhai-
-blir en prøvelse.
Dette er vitenskap til havs ogihøyfart.
Er det dit vi skal?
Andy trenger all hjelp han kan få.
Han samarbeider medbåtkaptein Mark Martin.
Jeg tror vi har funnet riktig sted. Mange fugler, mye liv!
-Det er hai her. -Ja, virkelig.
Hvor rask makohai har du sett?
-Jeg aner ikke. -Om du må gjette?
Jeg tipper over 64 km/t.
Det høres ut som en fiskerskrøne. Man har sett haier svømme i 113 km/t.
Ingen har noensinne gjort det.
Andy håper å kunne endre på det.
Han kjenner makrellhaier bedre enn de fleste.
Han håper atdetvilgihamenfordel.
Se, vi har en makrellhai her. Den virker nysgjerrig.
Den er ved svømmeføttene mine.
Han biter meg i svømmeføttene.
Den burde fortsatt virke.
Makrellhai tilhører samme familie som hvithai.
De har den samme "stor hai"-innstillingen.
De har bokstavelig talt en lavine av barberblader i munnen.
Hvis du gjør en feil, kan det bli en veldig dårlig dag.
Andy skal møteenhai som er bråkjekk og rask.
Makrellhaier er bygd foret fartsfylt liv.
Halen gir maksimal drivkraft.
En torpedoformet kropp reduserer motstanden.
Finnene deres er stive ogstabiliserer.
Selv skjellene deres har "kjør fortere"-riller-
-for å redusere motstanden og maksimere farten.
Makrellhaien har kanskje overtaket-
-men alle haier kan hevde hurtighet som sin superkraft.
Hastighet kan være avgjørende for haier.
Det er en viktig egenskap.
Det avgjør om man kan flykte fra et rovdyr-
-og finne byttet man trenger for å overleve.
Haier er raske fordi deres overlevelse avhenger av det.
Men hvordan skal Andy holdetritt med den raskeste haien?
Det blir vanskelig, men jeg har noen ess i ermet.
Hva skjer når en av verdens mest erfarne haifilmere-
-konkurrerer mot verdensraskestehai?
Andy Casagrande prøver å måle en makrellhais toppfart-
-ved å ta konkurransen tilhimmelen.
Droner er perfekte for fartsmåling.
Over en makrellhai-
-burde vi kunne korrelere dronens hastighet med makrellhaiens hastighet.
Andys monitor viser hvor raskt dronen flyr.
Så lenge han kan spore makrellhaien og holde den innenfor ruten-
-vet han atdronenshastigheterperfekt-
-for haiens fart.
For å få haiene til å gasse på-
-bruker de et agn somlignerenfisk.
Din jobb er å få den til å gå fortest mulig.
Tre, to, én, kjør!
Vi tar fram det visuelle målet.
Planen høres enkel ut,menikkealle eroverbevistomatdenvirker.
Det ville vært vanskelig å jage en makrellhai med en drone.
Man må holde den raske og effektive haien-
-innen synsfeltet for dronens kamera.
Det blir en stor utfordring.
Makrellhaier svømmer raskt.
Den er ute av syne innen et sekund.
Som alle sprintere, både mennesker og dyr,-
-tror man at makrellhaier bare når maksfart i korte, skarpe turer.
Haiene blir et vrient mål.
De kan endre fart og retning når som helst.
Makrellhai. Makrellhai.
Det er en stor hai! Ok, innkommende.
Vi drar den inn.
Han kommer i full fart!
-Den er for rask! -Den er ute av billedruten.
Han kommer tilbake.
Han kommer opp.
Jeg sliter med å holde følge.
Herregud!
For å måle korrektmåAndy holdemakrellhaieninnenforruten-
-lenge nok til å registrere farten.
En vanskelig oppgave, selv for ekspertdronepiloten Andy.
Da setter vi i gang!
Haier svømmer bort til båten.
Haien forsvant ut av bildet. Jeg klarer ikke å holde følge.
Det blir åpenbart hvorfor ingen har gjort dette før.
Jeg er rett over deg.
Makrellhaiene har overtaket.
De bestemmer farten og retningen i denne konkurransen.
Det funker ikke. Jeg kan ikke manøvrere med makrellhaien.
Jøss! Jeg kan ikke bli hos ham.
Makrellhaiene leveropp tilryktetsitt.
Men forskerne tror det er en god grunn til at de er så raske.
Makrellhaier spiser bytter som tunfisk.
Tunfisken er en av havets raskeste fisker.
Formen på tunfiskhalen ligner makrellhaiens.
Makrellhaien har utviklet en hale-
-som gjør dem like raske og effektive som byttet.
Når maten er rask, måmanværeraskere.
Forskerne vet at tunfisken kan svømme i 69 km/t.
Det tyder på at makrellhaier kan svømme enda fortere.
Opptil 80 km/t.
En hastighet som i disse vindfulle forholdene-
-kan bli for mye for Andys drone.
På tide med forsterkninger og en ekstra dose adrenalin.
Teamet får selskap av Jeff Russell og hans racerdrone.
-146, 163! -Herregud.
Dette blir gøy.
Det er den raskeste dronen jeg har sett. Utrolig!
Dronen er både rask og smidig.
Den kan ha farten som trengs for å manøvrere med en makrellhai.
Den er utrolig. Hvor fort går den?
Den går 0-129 km/t på under et sekund.
-Seriøst? -Ja.
Hvordan vet man hvor fort den går når den flyr?
I brillene har jeg en avlesning som viser farten-
-gjennom denne GPS-en.
Det er opp til deg.
Kom igjen! Tre, to, én, kjør!
Se på den. Se hvordan den flyr opp ned.
Dette er droneverdenens Formel 1.
Uvirkelig.
Men hvordan klarer den seg mot haiverdenens Formel 1?
Mark, ser du noe der ute?
Det kommer en 183 meter unna. Gjør deg klar.
Jeg har en hai.
Hva er det? Har du en makrellhai?
Ja, jeg har ham.
Den ser ut til å være på vei mot linen.
Kan konkurransedronen kommei posisjon raskt nok?
Den er rask og smidig, mendetkoster.
Racerdroner er ikke laget forstabilitet.
De er ikke laget for åsporemakrellhaier.
Det er vanskelig å styre og være oppmerksom på haien samtidig.
Så, plutselig...
Kan løpet være over?
Filmfotograf Andy Casagrande-
-har lidd et tilbakeslag i makrellhai-hastighetstesten.
Vi må fortsette å prøve.
Det er en grunn til at ingen har gjort dette. Det er nesten umulig.
Nesten.
Å matche makrellhaiens hastighet fra luften har vist seg umulig-
-så Andy har kommetpå ennyplan.
På tide med enhurtigleksjonifysikk.
Hvis man ikke kanmålehastighet-
-kan den beregnes fra avstandovertid.
Dette er planen. Jeg har laget en målestokk.
Den er merket i 33 cm intervaller.
Jeg vil kjøre den fra akterstavnen. Det gir oss avstanden.
Strømmen strekker ut den46 meter lange linjalen.
Det gjør at Andy kan måle hvor langt haien svømmer.
Men han må ogsånoterehvorlang tid den bruker på distansen.
Han bruker en drone-
-for å filme og ta tiden på haien idet den svømmer langs målestokken.
Banen er klar, men de trenger en makrellhai.
Andy vil bruke en annen drone for å dra agnet langs snøret.
Det høres komplisert ut fordideterdet.
Hva sier du?
Jeg liker det. Det er en sprø plan.
Men det kan fungere.
Ingen har klart å måle makrellhaiens topphastighet.
Men ingen har byggetenspesiell baneforenmakrellhaifør.
Er det genialt eller galskap?
Andy skal finne det ut.
-Kom igjen, Andy. -Har du en?
-Han er foran bøyen. -Ja.
Det er en makrellhai.
-Hvor stor? -Jeg ser ikke størrelsen.
Ok, jeg starter dronen.
-Fortsatt interessert? -Ja.
-Er kysten klar? -Alt er klart.
Tre, to, én, start. Én, to, tre, løft.
Ser du ham fortsatt?
Gå tilbake til bøyen og vent på ham der.
Jeg er ved bøyen.
Når du kommer dit, slipp den ned og kjør en langs hele linen.
Han forlater bøyen.
-Han kommer. -Fortsett, fortsett.
-Han liker det. -Ja.
Stans der.
Haien må være sulten nok til å jakte og sette i gang konkurransen.
Han ser. Han ser.
Jeg trenger bare angrepshastigheten.
Kjør! Kjør! Han avbrøt.
Ok. Jeg gjør det igjen.
Ok, jeg snur.
En tjuvstart, men Andy er klar til å kjøre igjen.
-Jeg er klar. -Ok.
Ok, jeg kommer ned.
Jeg ser haien.
Den kommer mot båten nå.
Dra i tauet.
-Den nærmer seg. -Ja, han liker det.
-Løpet er i gang! -Kjør!
Jeg ser den!
I et raskt angrep svømmer makrellhaien forbi målestokken.
Men var det nok til å måle fart?
På tide med litt fysikk.
Den flytende målestokken sier oss at makrellhaien svømte 22 meter.
Eller 0,02 km.
Timeren på kameraet viser at det bare tok to sekunder.
Med formelen: Farteravstandovertid-
-blir det nesten 40 km/t.
Nesten fem ganger raskere enn Michael Phelps personlige rekord.
Ja!
Men ingen feiring ennå, Andy.
Med 40 km/t-
-kan ikke denne makrellhaien fangeen tunfisk i 69 km/t.
Dette kan ikke være deresbesteresultat.
Andys agn var ikke noktil å vekke appetitten deres-
-og få opp farten som makrellhaiene brukerfor å jage byttedyr.
Nå har vi en teknikk.
Kanskje det handler om å komme tilbake neste år.
Frem til da er makrellhaiens toppfart ukjent.
Denne gangen vant de.
Å prøve å avsløre vitenskapen bak superkraften-
-innebærer en masse utfordringer.
På Bahamas oppdager Brocq det snart-
-i en bittstyrketest som vil presse ferdighetene hans til det ytterste.
Tigerhaiene er som et samlebånd av tigerhaier.
Tigerhaien er en av verdens største rovhaier.
De livnærer seg påenomfattendemeny:
Hvaler, fugler og andre haier!
Men en delikatesse krever mer innsats enn andre.
Havskilpadder.
Hvor mye styrke kreves det for å bite gjennom skallet?
Her på Bahamas er Brocqogteamet hans i ferd med å finne det ut.
Å møte tigerhaiens kjever erbarefor profesjonelle.
Brocq har dykket med haiene i nesten 20 år.
Han vet at den beste måtenåforbli sikkerpå,eråtadetrolig.
Under det første dykket-
-tar vi ikke med bitestyrkemåleren.
La oss se hva slags tigre det er her.
Så går vi opp og venter på mer støtte.
Så tar vi fram bitestyrkemåleren.
Hva kan gå galt?
Området kalles Tiger Beach.
Det lever raskt opp til navnet sitt.
Tigerhaiene er vant med dykkerkontakter.
De er ikke blyge. Brocqmå holde stand.
To tigerhaier er på vei mot meg.
Haiene vet hvor maten fins.
Enlitenmatbittil jenta mi.
Det tar ikke lang tid førandre haier finnergratis mat-
-og ingen stiller seg i kø.
Jeg får ikke engang gjøre meg klar.
Se hvor stor hun er.
Hun spiser trommelen.
Hvis en scene noensinne har trengt en "ikke prøv hjemme"-advarsel,-
-er det denne.
Brocq styrer haiene bort fra agnet-
-for å hjelpe dem å slappe av.
Men det blir ikke så lett som Brocq hadde håpet.
Det kom nettopp en ny tigerhai.
Det er tre tigerhaier på dunkennå.
Tigrene er her hele tiden. Det er et samlebånd med tigre.
Jo flere haier, desto mer konkurranse om Brocqs oppmerksomhet.
Fire tigre her.
Tiger på tiger!
Tigerhaiene liker ikke å vente.
Ofte kommer det fire på en gang.
Du har ikke engang nok armer til å holde dem unna.
Brocq har et sikkerhetsteam vedsinside.
Men med så mange haier-
-er det vanskelig åbeholdekontrollen.
Det begynner å bli sprøtt her nede.
Vi burde flytte oss.
Ved å ta maten tiletmeråpentområde-
-har man mer tid til å se hvor haiene kommer fra og reagere.
Vi har ganske mange tigerhaier nå. De spiser ganske godt.
Vi tester bitestyrkemåleren.
Ok, takk.
Hvis haiene kan bite gjennomet skilpaddeskall-
-hva gjør de da medbitestyrkemåleren?
Jeg skal gi dem bitestyrkemåleren. Innkommende!
Ok, vent.
Oppfattet, Brocq.
Nei, hun bare klemte den sammen.
Fikk du noe utslag?
Nei, Brocq. Jeg fikk ingen avlesning.
Ok. Innkommende. Avvent.
Det funket ikke.
Jeg har luft til ett forsøk til.
Jeg prøver igjen.
Hun vender tilbake.
Avvent.
Bitt.
Det ser lovende ut til...
-Nei, nei! -...en sitronhai kommer i veien.
En sitronhai kuttet kabelen!
På Bahamas går måleren i stykker før de har fått en måling.
En sitronhai fikk kabelen i munnen, og kabelen er kuttet.
Det er et tilbakeslag, men haieksperten Brocq-
-tror at ledningene kankoblessammenigjen.
Som dere ser, har jeg fikset den.
En sitronhai kom-
-og den ble sittende fast i en av tennene dens.
Kuttet kabelen i to.
Vi skal prøve å foreta flere målinger.
De mangler fortsatt denunnvikende første avlesningen-
-fra en av tigerhaiene her nede.
Vil vaierne holde lenge noktil at de får napp?
Tre tigerhaier er her nå.
Hai på vei!
Han biter i den!
Hvordan gikk det? Det var et bra bitt.
Mottatt, Brocq. Vi ser 449,5. Det var et rått bitt.
Ikke noe dårlig første bitt, men Brocq tror at skilpaddejegerne-
-er i stand tilmer, såhanfortsetter.
Med en svekket vaier måhan være ekstra forsiktig-
-så tigerhaiene ikke tar den.
De strømmer inn i masser ogihøyfart.
Det skjer ting her.
Vi har fire eller fem nå.
Store, store, store mødre.
To er på vei inn.
Ok, vent. Bitetid.
Bra bitt.
Det er definitivt napp. 3, 4, 5, 100, 520, 549,5.
Så kult.
For den som er uheldig noktil å havne mellom disse kjevene-
-er det som å bli knust avenmotorsykkel.
Gjør deg klar, Lil.
Her kommer hun. Jentene er store.
Vi fikk et fint bitt.
Det var solid.
Fikk du utslag?
Vi har et utslag på litt over 600.
Det er som å bli knust avensalgsautomat.
Det høyeste resultatet så langt.
Han er i siget og sikter seg inn på gruppens største hai.
Det er et monster. Kommerinnfor et bitt.
Det er et bra bitt.
Fikk dere noen målinger?
Brocq, vi fikk en verdi på 864 i det siste bittet.
Tigerhaien på 2,7 meter bet meden kraft på 390 kg.
Det er omtrent samme vekt sometflygel.
Det er det første bittet fraen tigerhai i vill tilstand.
En stor prestasjon.
Det blir ikke bedre enn dette.
Men teamets resultater overrasker.
Hammerhaien de testet var tre meter-
-oghaddeenbitestyrkepå220kilo.
Tigerhaien var tre meter lang-
-men med en vekt på 392 kg.
Bittet dens var 70 prosent kraftigere enn hammerhaiens-
-til trossfor athaner61cmkortere.
Hva kan forklare forskjellenibitestyrke?
Forskere tror at bitestyrken ikke bare handler om størrelse.
Store haier er kraftfulle-
-men bitestyrken avhenger av flere andre faktorer.
En av dem er kostholdet.
Tigerhaier spiser havskilpadder.
Et måltid som krever rå styrke og rå teknikk.
Tigerhai er bra eksempel på hvordan et dyrs anatomi-
-samt atferd spiller en rolle.
Haiene har ikke bare brederekjever-
-og gripetenner til åomslutteskilpaddeskallet med.
De har utviklet en biteteknikk for å komme seg gjennom.
Tigerhaier rister på hodet frem og tilbake-
-fra høyre til venstre, for å sage med tennene.
Middagen er ikke lett tilgjengelig for disse haiene.
Hammerhaier har en enklere taktikk der de tar byttet og stikker.
Strategien med "en rask bit" krever mindre kraft-
-og mindre kjever.
Atferd som kan forklare hvorfor den mindre tigerhaien-
-registrerte et sterkere bitt enn den større hammerhaien.
Å studere bitestyrke er en nyttig måte å forstå relasjonen-
-mellom hvordan dyr er bygd opp og hva de gjør i miljøet.
Det er forhold som utvikler seg over lang tid.
Bitestyrken hjelper oss å forstå hvorfor haier har dominert så lenge.
Bitestyrke og fart harhjulpethaier-
-til å herske over nesten alle hav.
Ved å teste dem-
-oppdager forskerne at den største superkraften-
-kan være tilpasningsevne.
Den ultimate evolusjonære overlevelsesevnen.
Tekst: May-Hilde Hoelstad