Downloaded from YTS.MX
Der er steder, hvor en dag på stranden-
Official YIFY movies site: YTS.MX
-kan blive til et uventet møde med havets toprovdyr.
Er der hajer herude nu?
Se der. Jeg ryster vildt.
Vi ser ting, jeg aldrig troede, jeg skulle se.
-Åh gud! -Det er et andet hav.
Dette er "Dødens Gab".
SANTA BARBARA CALIFORNIEN
Santa Barbara i Californien.
Guldkysten.
Her er verdensberømte strande.
Og nu et stort antal hvidhajer.
Lige under brættet.
Hvidhajer kommer alt for tæt på kysten.
Bølgen af observationer rammer overskrifterne.
Den var 30 cm fra mit ansigt og bed fat i kajakken.
Antallet af hajer vokser stadig.
Et hold forskere er kommet for at undersøge det.
Chris Lowes SharkLab skal besvare store spørgsmål.
Der er mange hajer. Vi er mange.
Folk undrer sig over, hvad der sker. Hvad gør hajerne her?
Er det sikkert for børnene at svømme eller surfe?
Med offentlighedens sikkerhed på spil-
-skal de prøve et ambitiøst, nyt videnskabeligt eksperiment.
Én dag, fem kilometer kystlinje og syv både.
Dette er en hvidhajovervågning.
Målet er at finde ud af, hvor mange hajer der er i Santa Barbaras vande-
-og forstå, hvorfor de er her.
Vigtig data, der kan ændre-
-hvordan hajer og mennesker deler vandet for evigt.
Scenen er sat for i dag.
Nu glæder jeg mig til at se, hvad vi finder ud af.
Det er aldrig blevet gjort før.
Missionen får selskab...
SharkLab, modtager I?
...af filmskaber Andy Casagrande.
SharkLab står for forskningen.
Jeg filmer hele begivenheden. Videnskaben, folket og hajerne.
For at følge med-
-har Andy det ultimative indenfor nonstop luftovervågning.
Droner er noget af den sejeste teknologi.
De skal ned for at skifte batterier. Den her er anderledes.
Jeg driver dronen fra båden med et kabel-
-så jeg kan flyve uafbrudt.
Ligesom hvidhajer svømmer konstant. Dronen holder aldrig op med at flyve.
Den er perfekt til overvågning.
Droner er nøglen til dagens succes.
De kan søge i store områder med høj fart-
-og give et utroligt nyt perspektiv på de flygtige rovdyr.
Hvidhajer kan blive op til seks meter lange.
Og de kan lagre over 2.268 kg muskler.
Men trods deres størrelse er det sjældent, de ses.
En slags camouflage kendt som "countershading"-
-giver hajerne en fordel.
De er mørke foroven, men lyse forneden.
Under vandet går de i et med baggrunden-
-hvad enten de ses oppefra eller nedefra.
Men det ændrer sig... i luften.
Okay. Sådan. Kablet drone letter.
Fra himlen kan en hajs camouflage ikke skjule dem.
Og de vil blive afsløret.
Lad os prøve at finde hajer.
Det bedste udsyn til, hvad der er under overfladen-
-kommer højt oppefra.
Andys drone scanner fra himlen.
Ved vandoverfladen ligner det enhver anden dag på stranden.
Udsigten oppefra...
Lige der!
...afslører en helt anden historie.
En drones optagelser opfanger en umiskendelig silhuet.
Nu kan du se den. Nu kan du ikke.
Det er utroligt.
Der er hajer overalt. Lige under brætterne.
Lige for næsen af dem, og de ser det ikke engang!
Ved vandoverfladen kan genskin og refleksioner nemt distrahere.
Det skjuler det, der ses tydeligt højt oppefra.
Der er mange hajer i området.
Det ser ud til at være lidt for tæt på, men er folk i fare?
Trods det stigende antal hajer i Santa Barbara-
-har der ikke været et dødeligt hajbid her i næsten ti år.
Det vil undersøgelsen hjælpe os med at forstå.
Synkroniser ure.
Godt, hvidhajovervågning. Så er det nu.
Tre, to, et. Så er det nu.
De sidste observationer var omkring 175 meter fra stranden.
Hajernes samlingssted ændrer sig fra dag til dag.
Droner hjælper med at gennemsøge området.
Jeg ser masser af tang.
De kan nå vidt omkring på kort tid.
Chris, hvordan ser det ud derude?
Pat har været vidt omkring og har ikke set noget endnu. Hvad med dig?
Intet endnu. Jeg flyver videre og siger til, hvis jeg ser noget.
Afventer.
Du er næsten løbet tør for strøm. Kom tilbage og skift batteri.
Modtaget.
Der kommer fugle.
Lederen af SharkLabs dronepatrulje er Patrick Rex.
Godt arbejde, d'herrer.
Jeg elsker droner. Det er et kamera, der kan sættes op og styres overalt.
Men hvad bruger I dronerne til?
Det har ændret en masse.
Vi kan dække et stort område på kort tid.
Jeg flyver en kilometer væk og følger kystlinjen-
-og leder efter hajer og mennesker på samme tid.
Hajer og mennesker? Så du ser på adfærd?
Lige præcis.
Holdet vil vide, hvor mange hajer der er derude.
Så en anden flåde af droner tæller dem.
Alle hajer, der ses passere gennem dette store område-
-bliver filmet og registreret.
Men dronerne har deres begrænsninger.
Hvis vandet er grumset, og hajen er 60 cm under overfladen-
-kan man ikke se den.
For at finde ud af, hvor mange hajer der er-
-må man over og under overfladen.
Andy skal bevidne den ultimative jagt.
Den kommer lige foran boven.
Vi prøver at afgøre, hvad der sker-
-når en strand fuld af mennesker møder et hav fuld af hajer.
Åh gud. Lige under brættet.
For at forstå Santa Barbaras stigning af hajobservationer-
- skal SharkLab vide, hvad de har med at gøre.
For første gang kombinerer de to teknikker.
Droner tæller hajer oppefra-
-mens næste fase af missionen tæller dem nedefra.
Hajerne mærkes.
Nu skal Andy og holdet stalke stalkeren.
Hvidhajer er toprovdyr, der jager med list og fart.
De er ikke vant til at blive forfulgt.
Vi har en dykker i vandet.
Vi har to droner i luften.
Tre både, jetski.
Hvis hajerne er her, finder vi dem.
Der er en 100 meter herfra.
Emily Spurgeon leder mærkningen.
Vi sniger os ind på dem, når de er ved overfladen.
Vi bruger et spyd eller en harpun. Vi stikker mærket ind i rygfinnen-
-og giver dem nye smykker.
Ja.
Vi danser en dans med hajerne.
Vi kalder det "Do Si Do".
Vi danser i ring med hajerne.
Hvert mærke afgiver en unik lyd.
Hverken hajer eller mennesker kan høre den.
Men den kan opfanges af 27 undervandsmodtagere-
-langs kysten.
Hver gang en haj svømmer inden for 274 meter af en modtager-
-noterer modtageren tidspunkt, dato og nummer.
Se det som automatisk betaling på en betalingsvej.
Perfekt.
Problemet er, at man skal hente sporingsdataene.
De dykker dybt ned i hajfyldt vand.
Hvidhajer i grumset vand. Hvad kan gå galt?
Vi gør det.
Sigtbarheden er dårlig-
-så dykkerne aner ikke, hvad der er lige bag dem.
Andy gør dem selskab med kameraet og filmer uventede gæster.
Data indsamlet, enhed nulstillet.
Det er et dyk uden hajer.
Kun 26 modtagere tilbage.
Under og over vand er det en stor holdindsats.
Dagens forskning er afgørende-
-for det langsigtede mål om at beskytte mennesker og hajer.
I Californien og over hele verden.
Santa Barbara er ikke det eneste sted, der tiltrækker rovdyrene.
HAJER TRIVES, OG SVØMMERE ADVARES
Listen over kystbyer med en hajbestand-
-er alle kystbyer, jeg kan komme i tanke om.
Det ville være lettere at identificere en by uden hajer.
Et af disse hajområder ligger 322 km syd for Santa Barbara.
LA JOLLA CALIFORNIEN
La Jolla i Californien, hvor strandene er propfyldte...
...med hajer!
Men i modsætning til de seneste observationer-
-er hajer er kommet her i over 70 år.
Når gammeldags hajer møder ny teknologi-
-er udsigten oppefra utrolig.
Over 400 leopardhajer-
-svømmer blandt strandgæster, surfere og boardere.
Stedet er unikt, fordi det ligger i et byområde.
Vi er på en af de mest populære strande i USA.
Så leopardhajerne blander sig med solbadere
Folk hopper i vandet, så det giver ny mening-
-til det fortærskede udtryk: "Hajfyldt vand."
Men et fugleperspektiv af dette hotspot er kun begyndelsen.
Under overfladen bliver det endnu mere mystisk.
Leopardhajer har deres navn på grund af deres markante mønstre.
Ligesom deres navnebror er de perfekte rovdyr.
Pletterne fungerer som camouflage, når de sniger sig ind på byttet.
De svømmer rundt i det lave vand, før de slår til en sidste gang.
Men svømmere her kan roligt bade-
-for leopardhajer æder kun krabber og blæksprutter.
Men her i La Jolla i Californien har de droppet menuen.
Hajerne har mistet appetitten.
Andy undrer sig.
De svømmer bare. Man ser dem ikke gøre noget.
Er hajerne her ikke for at jage, hvorfor så være ved en travl strand?
Det er en haj.
-Har du den? -Ja.
Først da Andy studerede individuelle hajer...
Ja, vi har den.
...fik han et gennembrud.
Fin, stor haj.
For disse hajer gemmer på en hemmelighed.
Hver sommer...
...bliver La Jollas strande overtaget af hajer.
Ja, vi har den.
Hajforsker Andy Nosal er tæt på at afsløre hvorfor.
Det er helt sikkert en hun.
Der er noget anderledes ved de hajer.
Vi gør klar til ultralyd.
Vi vil se, om hun er drægtig.
Leopardhajer kan få mellem seks og 36 unger.
Jeg kan se bevægelse her. Et foster i bevægelse.
Hajen er helt sikkert drægtig.
Faktisk er næsten alle leopardhajerne her drægtige.
For næsten alle hajer er der mindst seks mere indeni.
Nu, hvor vi ved, at hajerne er fuldvoksne hunner-
-og gravide, så ser jeg anderledes på dem.
Nu ser jeg dem ikke kun som hajer, men som mødre.
De svømmer rundt og passer deres unger.
Jeg tror, hun er klar. Afsted med dig.
La Jolla i Californien er en magnet for ventende hajmødre.
Men hvorfor?
Svaret kan have noget at gøre med et andet hotspot for hajer.
Et, der er over 11.265 km væk på et andet kontinent.
HADERA ISRAEL
Her i Israel ser man sjældent mørkhajer.
Undtagen på denne strand, hvor der hver vinter...
...er bander af tre meter lange rovdyr-
-som svømmer side om side med de lokale badegæster.
Og det er ikke det skøreste ved dette sted. Det er det her!
Et luftfoto viser 40-50 hajer...
...besøger et kraftværk.
Hvad er tiltrækningen?
En drones vinkel viser, at de samles ved det udgående vand.
Vandet, der bruges til at afkøle turbiner, pumpes ud i havet igen.
Op til 18 grader varmere end vandet omkring dem.
Det skaber et spa ved kysten, der tiltrækker hajer og strandgæster.
Og som leopardhajerne i La Jolla-
-mener forskere, at disse mørkhajer i Israel alle er drægtige.
Kan der være en forbindelse mellem drægtige hajer og varmere vand?
De fleste hajer er koldblodede.
Hvis de aktivt leder efter varmt vand-
-regulerer de kropstemperaturen og varmer den op.
Vores hypotese er, at de udvikler deres fostre i varmt-
-roligt vand som en fuglemor, der sidder på æg for at holde dem varme-
-og bevare den optimale temperatur til udvikling
Hvis mørkhajer og leopardhajer samles i varmt vand-
-så ungerne kan vokse sig stærke...
...kan vandtemperaturen så også forklare samlingerne af hvidhajer-
-i Santa Barbara?
SharkLab-teorien skal afprøves.
Hajerne her er ganske vist ikke drægtige-
-men der er noget usædvanligt ved dem.
Det interessante-
-ved alle de hajer, vi ser langs strandene...
...er, at det er unge hajer.
Det er måske børneværelset.
Santa Barbara oplever et babyboom med hvidhajer.
Så hvis du tror, at de to meter lange unger er store-
-så forestil dig størrelsen på forældrene!
Denne afsløring kan forklare stigningen af observationer.
Vi har nogle hypoteser. Hvidhajer udruges i en varm mor.
Vi tror, at hunnerne føder på dybere vand.
Et sted ud for kysten, hvor ungerne udsættes for koldt vand.
Deres kroppe er så små, at de hurtigt mister varmen.
De unge hajer er meget temperaturfølsomme.
Vi tror, det driver dem mod strande, hvor vandet er varmere.
Lige under brættet. Jeg ryster lige nu.
For at bekræfte teorien-
-og finde ud af, om hvidhajunger virkelig er her for at holde varmen-
-skal Sharklab i gang med sidste del af overvågningen.
Tid til det tunge skyts.
Hvad er det?
Dette er et autonomt undervandsfartøj, også kaldet en AUV.
Det ligner et hajmissil. Studerer du nu hajer på Månen?
Den er ret vildt.
Vi kan diktere dens dybde.
Den dykker ca. to meter fra bunden.
Det er løgn!
Robotten laver et detaljeret temperaturkort-
-over Californiens nye hajbørnehave.
Når jeg får AUV'ens data-
-kan jeg matche det med hajernes position-
-for at se, om der er et mønster i hajernes bevægelser.
Ligesom hvis jeg er i en pool og kommer til et koldt område-
-svømmer jeg videre, til jeg finder et varmt sted.
Så jeg tror, at hajerne træffer lignende beslutninger her-
-hvor de regulerer temperaturen-
-og beslutter, hvor de vil være.
Lad os gøre robotten våd. Godt. Vi ses. Held og lykke.
Hvis der er en forbindelse mellem hvidhajer og temperatur-
-finder robotten den.
Men på østkysten er der en by, der altid skaber røre.
Miami i Florida.
Kan stranden forklare forbindelsen mellem hajer og vandtemperatur?
For det er ikke kun festaber og strandelskere-
-der cruiser ved disse strande.
Ud for kysten leder en sulten haj på seks meter efter sit næste måltid.
Forårsferie i Miami.
Strandene tiltrækker folk.
Men mindre end 30 meter fra kysten samles en anden flok.
Er der hajer herude lige nu?
Inden for svømmeafstand? Det er lidt skræmmende.
Det er jeg ikke vild med. Der burde være et skilt.
Hvert forår deler Miamis besøgende vandet med tusindvis af hajer.
Om de så ved det eller ej.
De fleste møder mellem mennesker og hajer opdages ikke af mennesker.
Hajer har utrolige sanser.
De ved, vi er der, når vi ikke ved det.
En person, der ved, hvad han leder efter-
-er hajforsker og pilot Steve Kajiura.
Hvis svømmerne kunne se alle hajerne-
-som jeg ser, ville de flygte.
Fra luften kan man se, hvad der sker.
Tusindvis af sorttippede hajer.
Det er et syn, der kun kan ses fra luften.
Pænt antal dernede. Smukt.
Den bedste udsigt over vandet kommer oppefra.
Men hvorfor kommer så mange hajer til så travl en strand?
Forskere mener, at ligesom hvidhajerne i Californien-
-følger de måske varmen.
Hvert år tilbagelægger sorttippede hajer 1.609 km-
-op og ned af USA's østkyst.
En rute, der følger det varmeste vand og ender i Florida hvert forår.
Samtidig ankommer en anden gruppe varmesøgende til byen.
Men i dag får hajernes strandfest...
...ubudne gæster.
Der er sorttippede hajer og noget meget større.
En ny gæst skræmmer sorttippede revhajer væk.
En større og mere sulten haj.
En glubsk hammerhaj svømmer langs kysten.
Se der. Sejt.
Disse sorttippede hajer patruljerer langs stranden.
Den hammerhaj kommer fra dybere vand mod denne stime af sorttippede hajer.
Hammerhajer kan blive seks meter lange...
...og veje 454 kg.
Toprovdyr jager alt fra blæksprutter til fisk.
Og tilmed andre hajer.
Vi kan se store hammerhajer komme-
-og jage de sorttippede hajer op på stranden.
Da sorttippede revhajer er halvt så store som hammerhajer...
...kan de komme længere ind på lavt vand.
Det kan hammerhajen ikke.
Den må vende om og svømme ud på dybere vand.
Denne gang må hammerhajen sulte.
Forskere mener, at sorttippede hajer-
-bruger Floridas strande som tilflugtssted fra rovdyr.
SANTA BARBARA CALIFORNIEN
Og tilbage i Santa Barbara...
Der er flere hajer på dronen.
Modtaget.
...er undersøgelsen snart slut.
Fortsæt nordpå. Dæk en kilometer mere.
Chris tror, at de unge hvidhajer også har en grund til at gemme sig.
Ikke mange rovdyr er skøre nok til at tage en bid-
-af en voksen hvidhaj, er det anderledes med de unge.
Stedet er sikkert. Vi ser ikke store rovdyr-
-såsom voksne hvidhajer eller spækhuggere langs strandene.
De bruger det til at overleve det første år.
Hvis de klarer det første år-
-er der stor sandsynlighed for, at de bliver voksne.
Det er vigtigt for deres overlevelse at kende disse farvande.
Det øger presset på dagens undersøgelse.
Dronerne registrerer hajer næsten overalt.
-Hvordan ser AUV'en ud? -Den er god.
Vi har set robotten og hajerne. Det er ret sejt.
Det er sidste tur i området.
Dagen går på hæld.
Dronen kommer nu.
De har filmet, mærket og talt.
Da dataene analyseres, bliver selv Chris chokeret.
Det er første gang, vi ser noget i den stil.
I Santa Barbara er overvågningen færdig.
Hvad så, lille hajmagnet? Godt gået i dag.
Nogen får en ekstre opladning i aften.
Efter flere måneders dataarbejde-
-kan resultaterne for denne strand afsløres.
Der er store overraskelser.
Så stjernerne stod rigtigt den dag.
Det gav pote. Vi fik fantastiske data.
Her i lyslilla kan vi se alle menneskerne...
Svømmere, badende, paddleboarders. Der er en stor gruppe mennesker her-
-som er tættest på p-pladserne langs stranden.
Men når vi ser på hajerne i blågrønne trekanter...
De er spredt ud, og der er en stor gruppe hajer hernede-
-hvor der er meget få mennesker.
Hajerne lader til at undgå mennesker.
Men hvad med de hajer, dronerne ikke kan se?
Ja.
Mærkningsteknologi hjælper med at afdække hele billedet.
Perfekt.
Med de mærkede hajer-
-de gule trekanter, ser tingene meget mere hajagtige ud.
Vi kan se, at der er hajer langs hele området.
Også i det område, hvor der er flest mennesker.
Vores data viser, at der er 20-30 hajer-
-på en strand med hundredtusindvis af mennesker i vandet.
I og blandt dem.
Et forbløffende resultat, der betyder, at disse optagelser-
-kun er toppen af isbjerget!
Hvor mange hajer er der egentlig derude?
Holdets hajtælling-
-fokuserer på en en del af kysten på størrelse med en footballbane.
Patrick talte 92 gange, hvor en haj havde krydset rammen.
Man kan se dem, fordi de har forskellige farver.
På en enkelt dag på en lille del af kysten-
-er en haj svømmet igennem her næsten 100 gange.
Hajerne svømmer frem og tilbage gennem området.
Holdet har afsløret et hemmeligt udklækningssted for hajer-
-lige ved en af verdens travleste strande.
Men øger flere hajer risikoen?
Hajer skifter ikke retning eller svømmer mod mennesker.
Normalt virker det som om: "Jeg svømmer den her vej"-
-"og der er en person..." Så længe de ikke påvirker noget...
...er de ligeglade.
Men hvis hajerne ignorerer strandgæsterne-
-hvordan forklarer man så optagelser som denne?
Lige under brættet. Jeg ryster som espeløv.
Vi ser hajer bevæge sig mod mennesker.
De kan være nysgerrige, høre lyde og komme forbi.
De svømmer tæt på, men så drejer de væk.
Måske underholder vi dem, mens de svømmer rundt.
Chris' teori bekræftes af statistikken.
Det sidste årti er Santa Barbaras strande-
-blevet besøgt af et stigende antal hajer og mennesker.
Men der har ikke været et eneste hajbid.
Gode nyheder, men man skal ikke blive for ligeglad.
Det er altid risikabelt at dele vand med vilde dyr.
Her håber SharkLab at kunne bruge dataene maksimalt-
-ved at skabe verdens første hajprognose.
Resultatet af en ny ambitiøs hajundersøgelse er kommet.
Santa Barbaras strande er fyldt med hajer.
Hvis nogen sagde det om Long Beach.
At der var en flok hvidhajer ved stranden, ville jeg ikke tro det.
Berømt for sine gyldne strande.
Californien er nu et vigtigt sted for en helt anden type strandgæster.
Det er et af de tættest befolkede kystområder i verden.
Der bor 22 millioner mennesker indenfor 97 km af kysten-
-mellem Santa Barbara og San Diego.
Og nu er det også det primære "børneværelse" for hvidhajer.
Åh gud. Lige under brættet.
Som hajbiolog jubler jeg, men ikke alle jubler med mig.
Åh gud! Den er under jer.
Vi er bekymret for sikkerheden.
Der er økonomiske konsekvenser, hvis der er sikkerhedsproblemer.
Det mest bekymrende er-
-at ingen ved, hvor hajerne dukker op næste gang.
Disse steder kan skifte fra år til år.
De er ikke altid samme strand.
Vi ved ikke, hvorfor hajerne vælger strandene.
Men hvis SharkLab kan forstå tiltrækningen-
-er der mulighed for at tænke over sikkerheden på stranden.
Jeg tror, vi kan forudsige, hvor hajerne dukker op i fremtiden.
Overvågningen er en del af en meget større ambition.
Projektet kan ændre den offentlige sikkerhed.
Når SharkLab ved, hvilke forhold der tiltrækker hajer...
...om det er vandtemperatur eller en trussel fra rovdyr-
-kan de måske en dag bruge oplysningerne til at forudsige-
-hvor og hvornår hajerne dukker op igen.
Vi prøver at lave en hajprognose.
Vi kan give den til livvagterne og offentligheden-
-så de kan beslutte, hvor de vil bade.
Godmorgen. Det bliver 29 grader i dag-
-med risiko for hajer. Fedt.
Nogle surfer, andre gør ikke.
Sådan!
Det er en idé, der allerede støttes-
-af Santa Barbaras strandbrugere.
De lokale har accepteret, at der er hvidhajer ud for deres strand.
Og de tilpasser deres adfærd, for hajerne ændrer ikke deres.
Det er deres hjem. Vi er bare gæster.
De lokale lærer at leve i et hotspot for hajer.
Selvom det virker nyt og chokerende-
-er det faktisk en fantastisk comeback-historie.
I de sidste 100 år har farvandene ved Californien ændret sig drastisk.
Kommercielt fiskeri, bebyggelse, tab af levesteder for mange havarter.
Hvis man spiste fisketacos i Californien i 90'erne-
-spiste man hvidhaj.
Men for 40-50 år siden-
-begyndte vi at gøre ting, der løste nogle af problemerne.
18% af kystlinjen er nu beskyttede havområder.
Nye miljøbeskyttelseslove har hjulpet hajbestanden tilbage.
Og takket være ny teknologi-
-finder vi måder at leve side om side med dem på.
At hvide hajer kommer tilbage-
-er et tegn på, at hele økosystemet bliver sundere.
Den slags succeshistorier betyder, at vi kan rette op på ting.
Det giver håb.
Tekster: Tim Østerkjerhuus