Downloaded from YTS.MX
Noen steder kan en dag på stranden-
Official YIFY movies site: YTS.MX
-bli et uventet møte med havets ypperste rovdyr.
Er det haier her?
Jeg skjelver som et aspeløv.
Vi ser ting jeg aldri hadde forventet å se.
-Herregud! -Det er et annet hav.
Dette er "Haisommer".
Santa Barbara i California.
Den gylne kysten.
Hjem til verdensberømte strender.
Og nå, store mengder hvithai!
Herregud, rett under brettet.
Hvithaier kommer altfor nær kysten.
Økende observasjoner skaper overskrifter.
Den var 30 cm fra ansiktet mitt og bet seg fast i kajakken.
-Herregud. -Antall haier er økende.
Et forskerteam er her for å etterforske.
Chris Lowes hailab har store spørsmål å besvare.
Det er mange haier her og mange folk.
Folk lurer på hva som skjer, hva haiene gjør her.
Er det trygt for barna mine å svømme eller surfe på stranden?
Med folks sikkerhet på spill,-
-må de prøve et ambisiøst, nytt vitenskapelig eksperiment.
Én dag, fem km California-kyst og sju båter.
Dette er hvithai-spaning.
Målet er å finne ut hvor mange haier det er i Santa Barbaras farvann.
Og forstå hva som fører dem hit.
Avgjørende data som kan endre-
-hvordan haier og mennesker deler vannet for alltid.
Alt er klart, og jeg gleder meg til å dra ut og se hva vi finner.
Dette har aldri blitt gjort før.
Med på oppdraget...
Hai-laben, over?
...er filmskaperen Andy Casagrande.
Hailaben tar seg av vitenskapen,-
-mens jeg skal filmer alt. Vitenskapen, folket og haiene.
For å få med all spenningen,-
-har And tatt med seg den ultimate luftovervåkningen.
Droner er blant den kuleste teknologien som fins,-
-men batteriene må skiftes på bakken. Men ikke med denne.
Den får strøm fra båten via en kabel slik at jeg kan fly uavbrutt.
Hvithaier slutter aldri å svømme, og denne dronen slutter aldri å fly.
Et perfekt verktøy for spaningen.
Droner blir avgjørende for at oppdraget skal lykkes.
De kan søke gjennom store vannområder i høy hastighet,-
-og de gir et utrolig nytt perspektiv på de unnvikende rovdyrene.
Hvithaien blir seks meter lang...
...og kan veie to tonn i muskler.
Men til tross for størrelsen, går de ofte ubemerket hen.
En type kamuflasje, kjent som "countershading"-
-gir disse haiene overtaket.
De er mørke oppå, men bleke under.
Under vann går de i ett med bakgrunnen-
-enten de ses ovenfra eller nedenfra.
Men alt det endrer seg fra luften.
Greit. Sånn, ja. Dronen letter.
Fra lufta kan ikke haienes kamuflasje skjule dem,-
-og de blir avslørt.
La oss prøve å finne haier her.
Beste utsikt mot det som er under overflaten,-
-får man ovenfra.
Andys drone overvåker fra himmelen.
I mellomtiden ser det ut som en hvilken som helst dag på stranda.
Utsikten ovenfra...
Der!
...forteller noe helt annet.
Dronen avdekker en umiskjennelig silhuett.
Nå ser du den. Nå ser du den ikke.
Det er ganske utrolig.
Det er haier overalt. Praktisk talt rett under brettene deres.
Rett foran nesen på dem uten at de ser det!
På vannet kan gjenskinn og speilbilder enkelt distrahere-
-og skjule det som er åpenlyst, sett ovenfra.
Det er mange haier i området. Utrolig.
Det ser ubehagelig nært ut, men er folk i fare?
Til tross for økt antall haiobservasjoner,-
-har det ikke vært et dødelig haibitt her på snart ti år.
En statistikk som dagens undersøkelse vil hjelpe oss med å forklare.
Synkroniser klokkene.
Da starter hvithaispaningen!
Og tre, to, én, sett i gang.
De siste observasjonene var ca. 175 meter fra land.
Haienes samlingspunkt endrer seg fra dag til dag.
Droner hjelper teamet å gjennomsøke området.
Jeg har sett mye tare så langt.
De kan reise ganske langt på kort tid.
Chris, hvordan ser det ut?
Pat har sjekket et stort område, men ikke sett noe. Hva med deg?
Ingenting ennå. Jeg fortsetter å fly, og ser jeg noe, sier jeg fra.
Avventer.
Det er snart tomt for batteri. Kanskje du bør skifte?
Greit.
Fuglene kommer inn.
Han som leder dronepatruljen heter Patrick Rex.
Bra jobbet, mine herrer.
Elsker droner. Et kamera som kan brukes overalt, med fjernstyring.
Men hva brukes de til vitenskapelig sett?
De har endret økologien.
Vi kan undersøke et stort område på kort tid.
Jeg flyr en km langs kystlinjen og ser etter haier og folk i samme vann.
Haier og folk, så dere ser på oppførsel?
Ja, nettopp.
Teamet vil vite hvor mange haier det er.
Så en annen droneflåte skal telle dem.
Alle haier sett på dette undersøkelsesområdet-
-blir filmet og loggført.
Men dronene har sine grenser.
Hvis vannet er grumsete og haien er like under overflaten, vises den ikke.
Den eneste måten å bekrefte hvor mange haier det er,-
-er å komme over og under overflaten.
Nå skal Andy få se den ultimate jakten.
Rett over baugen.
Hva skjer når en strand full av folk møter et hav fullt av haier?
Herregud. Rett under brettet.
For å forstå Santa Barbaras oppsving i haiobservasjoner,-
-må hailaben vite hvilke tall de har med å gjøre.
For første gang kombinerer de to forskjellige teknikker.
Droner teller haier ovenfra.
Mens neste fase av oppdraget vil telle dem nedenfra.
Ved å sette merker på haiene.
Nå skal Andy og teamet forfølge forfølgeren.
Hvithaien er førsteklasses rovdyr som jakter usynlig og raskt.
De er ikke vant til å bli skygget.
Ok, vi har en dykker i vannet.
Hele teamet er sendt ut. To droner i lufta, tre båter, vannscootere.
Hvis haiene er her, finner vi dem.
Ser ut som vi har en ca. 100 meter ut.
Emily Spurgeon leder merkeoperasjonen.
Vi sniker oss innpå når de er på vei mot overflata-
-og stikker spyd eller harpun rett i ryggfinnen for å feste merket.
Ja!
Vi danser med haiene.
Vi kaller det "do si do".
Vi danser rundt med haiene.
Hvert merke gir fra seg en unik lyd.
Den kan ikke høres av haier eller mennesker.
Men kan fanges opp av de 27 undervannsmottakere-
-som er rigget langs denne kysten.
Hver gang en hai svømmer 275 meter fra en av de mottakerne,-
-loggføres tid, dato og nummer.
Det er som å passere en bomvei.
Perfekt!
Men for å få tak i dataene, må du hente dem...
... ved å dykke dypt ned i haivannet.
Hvithaier, mørkt vann, hva kan gå galt?
La oss gjøre det.
Når sikten i vannet er så dårlig,-
-aner ikke dykkerne hva som er rett bak dem.
Andy blir med på oppdraget, klar for å filme uventede gjester.
Dataene er innsamlet og mottakeren nullstilt.
Det er et haifritt dykk.
Bare 26 mottakere igjen.
Under og over vann... pågår en stor laginnsats.
Dagens forskning er avgjørende-
-for det langsiktige målet, som er å holde folk og haier trygge.
I California og i hele verden.
For det er ikke bare Santa Barbara som tiltrekker seg rovdyrene.
ØKNING AV HAIER, SVØMMERE MÅ VÆRE AKTSOMME
Antall kystbyer med haibestand, er alle kystbyer i USA jeg kommer på.
Det hadde vært lettere å identifisere én by uten haier.
Et av disse urbane haifeltene ligger 320 kilometer sør for Santa Barbara.
La Jolla i California, der strendene er fulle...
...av haier!
I motsetning til de nylige observasjonene i Santa Barbara,-
-har haiene kommet hit i over 70 år.
Og når det gamle haimøtestedet møter nymotens teknologi,-
-er utsikten fra oven, helt utrolig.
Over 400 leopardhaier-
-svømmer blant strandgjester, surfere og padlere.
Stedet er unikt fordi det er urbant.
Dette er en av de mest populære strendene i USA.
Disse leopardhaiene blander seg med strandgjester,-
-og folk går i vannet, så det gir en ny mening-
-til uttrykket "haiinfisert" vann.
Men fugleperspektiv over dette stedet er bare begynnelsen på historien.
Går man under overflaten, blir ting enda mer mystiske.
Leopardhaier kalles det på grunn av flekkene.
Som sine kattenavnebrødre, er de perfekte rovdyr.
Flekkene fungerer som kamuflasje mens de jakter på byttet.
Smyger seg langs grunna før de slår til.
Men svømmere her kan bade trygt.
Leopardhaier spiser bare byttedyr som krabber og blekksprut.
Men her i La Jolla i California står til og med ikke det på menyen.
Disse haiene har visst mistet appetitten.
Og det fikk Andy til å lure.
De svømmer bare. De gjør ikke noe som helst.
Hvis haiene ikke er her for å jakte, hvorfor drar de til en travel strand?
Det er en hai.
-Har du den? -Jeg fører den mot meg.
Takket være at Andy studerte enkelthaier...
Ja, vi har den.
...fikk han et gjennombrudd.
Fin, stor hai.
Fordi disse haiene har en hemmelighet.
Hver sommer...
...blir strendene i La Jolla oversvømt av hai.
Ja, vi har den.
Haiforsker Andy Nosal er nær ved å avsløre hvorfor.
Dette er definitivt en hunn.
Det er noe annerledes med disse haiene.
Vi skal ta ultralyd av henne nå for å se om hun er gravid.
Leopardhaier kan få mellom 6 og 36 unger.
Jeg ser bevegelse, et embryo i bevegelse.
Denne haien er definitivt gravid.
Nesten alle leopardhaiene her er gravide.
For nesten hver eneste hai, er det minst seks andre inne i den!
Nå som vi vet at haiene er modne hunner, og ikke bare det,-
-de er gravide. Måten jeg ser på dem har endret seg.
Nå ser jeg dem ikke bare som haier, men som mødre.
De svømmer rundt og tar vare på ungene sine.
Greit, jeg tror hun er klar. Av sted med deg.
La Jolla i California er en magnet for vordende haimødre.
Men hvorfor?
Svaret kan ha noe å gjøre med et haifelt til.
Et som ligger 1120 mil unna, på et annet kontinent.
Her i Israel er det sjelden man ser mørkhaier.
Bortsett fra denne stranden. Hver vinter...
...kommer gjenger på tre meter lange rovdyr-
-for å svømme sammen med den lokale strandgjengen.
Og det er ikke det sprøeste med dette stedet. Det er dette!
Et oversiktsbilde viser 40 til 50 haier...
...som besøker en kraftstasjon.
Hva er tiltrekningen?
En drone viser at de samles ved vannutslippene.
Der vannet som kjøler ned turbinene, pumpes ut i havet.
Det er opptil 10 grader varmere enn vannet rundt.
Det skaper et varmt kystspa som tiltrekker haier og strandgjester.
Og som leopardhaiene i La Jolla,-
-tror forskerne at alle mørkhaiene i Israel er gravide.
Kan det være en forbindelse mellom gravide haier og varmere farvann?
De fleste haier er kaldblodige.
Så hvis de aktivt oppsøker varme vannmasser,-
-regulerer de kroppstemperaturen. De varmer den opp.
Vår hypotese er at de inkuberer embryoene i varmt,-
-rolig vann, slik fugler sitter og ruger på eggene sine-
-for å opprettholde optimal temperatur.
Hvis mørkhaier og leopardhaier samles i varmt vann-
-for at ungene skal bli sterke,-
-kan vanntemperatur også forklare de store hvithaiansamlingene-
-i Santa Barbara?
Det er en teori hailaben må teste.
For selv om haiene her ikke er gravide,-
-er det noe uvanlig med dem.
Det som er interessant med haiene langs strendene våre...
...er at alle er unger. Kanskje dette er fostringsstedet.
Santa Barbara har en babyboom av hvithai.
Så om du synes at disse to meter lange ungene er store,-
-bare se for deg foreldrene!
Haiunge-avsløringen kan forklare oppsvingen i observasjoner.
Vi har noen hypoteser. Hvithaier inkuberes i en varm mor.
Så vi tror at hunnhaier føder i dypere vann,-
-lengre ute til havs. Plutselig utsettes ungene for kaldt vann.
Og kroppene deres er så små at de mister varmen.
Så de unge haiene er faktisk veldig temperatursensitive,-
-og vi tror det driver dem mot varmere vann.
Rett under brettet. Jeg skjelver som et aspeløv nå.
For å bekrefte teorien deres-
-og finne ut om hvithaien er her for å holde seg varm,-
-må hailaben starte siste del av spaningen.
På tide med drastiske tiltak.
Hva er dette?
En autonom undervannsfarkost eller en AUV.
Det ser ut som et hai-missil. Studerer du haier på månen nå?
Ja, den er ganske vill. Vi bestemmer hvor dypt den går.
Denne skal dykke omtrent to meter fra bunnen.
Du tuller!
Roboten skal lage et detaljert temperaturkart-
-over Californias nye haifostringssted.
Når jeg får dataene fra AUV-en,-
-kan jeg matche dem med haienes posisjon-
-for å se om det er et bevegelsesmønster.
Hvis jeg treffer et kaldt punkt i bassenget,-
-så svømmer jeg videre til jeg finner et varmt punkt.
Jeg tror at haier tar lignende avgjørelser.
De regulerer temperaturen og bestemmer hvor de vil være.
La oss få roboten våt! Vi ses, kompis. Lykke til.
Er det en forbindelse mellom hvithaien og temperaturen,-
-finner roboten den.
Men på østkysten er det én by som alltid er varm...
...Miami i Florida.
Kan denne stranden forklare koblingen mellom haier og vanntemperatur?
For det er ikke bare festløver og strandelskere på strendene her.
Rett utenfor kysten leter en sulten, seks meter hai etter neste måltid.
Det er vårferie i Miami.
Strendene trekker inn folk.
Men under 30 meter fra kysten samles en annen gjeng.
Tuller du? Er det haier her?
Innenfor svømmeavstand? Det er litt skummelt.
Jeg liker ikke det. Det burde vært et skilt.
Hver vår deler strandgjengerne i Miami vannet med tusenvis av haier.
Enten de innser det eller ei.
De fleste møter med haier får mennesker aldri får vite om.
Haier har utrolig sanser. De vet om oss, men ikke motsatt.
En person som vet nøyaktig hva han ser etter,-
-er haiforsker og pilot, Steve Kajiura.
Hvis svømmerne der nede så alle haiene jeg ser, ville de løpt mot land!
For utsikten fra lufta avdekker-
-tusenvis av svartstripet hai.
Det er bare synlig fra luften.
Gode tall der nede. Nydelig.
Den beste utsikten ned i vannet kommer høyt ovenfra.
Men hvorfor kommer så mange haier til en så travel strand?
Forskere tror at akkurat som sine hvite søskenbarn i California,-
-kan de følge varmen.
Hvert år drar svartstripene en 16 mils rundtur-
-opp og ned østkysten av USA.
En rute som følger varmeste farvann og fører dem til Florida hver vår.
Samtidig som andre varmesøkere kommer til byen.
Men i dag skal haifesten på stranda...
...bli avbrutt.
Det er mange svartstriper, men også noe mye større.
En ny gjest skremmer vekk svartstripene.
En større, mer sulten hai.
En hammerhai på rovjakt svømmer langs kysten.
Se på det. Kult!
Svartstripene patruljerer fram og tilbake langs stranden.
Hammerhaien kommer fra dypere vann, opp mot stimen av svartstriper.
Hammerhai kan bli opptil seks meter lange.
Og veie 450 kilo.
De jakter på alt fra blekksprut til fisk.
Og til og med...andre haier.
Vi ser hammerhaien komme inn-
-og jage svartstripene rett mot stranda.
Fordi svartstripene er halvparten så store som hammerhaien,-
-kan de svømme mye grunnere.
Og hammerhaien klarer ikke det, må snu og dra til dypere vann.
Denne gangen må hammerhaien dra sulten.
Forskere tror at svartstripehaiene-
-bruker Florida-strendene som ly for rovdyr.
Og så tilbake i Santa Barbara...
Jeg ser flere haier i dronen.
Mottatt.
Når undersøkelsen er inne i sin siste time...
Kjør nordover. Prøv å dekke en kilometer til.
...tror Chris at hvithaiene også har en grunn til å gjemme seg.
Det er ikke mange rovdyr som er gale nok til å bite-
-en voksen hvithai, men det er det noe annet med en unge.
Det er trygt her, for store rovdyr-
-som voksne hvithaier og spekkhoggere fins ikke her.
De bruker dette for å overleve det første året.
Hvis de kommer seg gjennom det første året,-
-er det stor sannsynlighet for at de vokser opp.
Når man vet at vannmassene er avgjørende for haioverlevelse,-
-setter det økt press på dagens undersøkelse.
Dronene plukker opp haier overalt fra himmelen.
-Hvordan er det med AUV-en? -Det er bra.
Vi har sett roboten og haiene.
Siste søk i området.
Dagen går mot slutten.
Dronen kommer inn nå.
De har filmet, merket og talt.
Når dataene analyseres, blir til og med Chris sjokkert.
Dette er første gang vi har sett noe slikt.
I Santa Barbara er hvithaispaningen ferdig.
Hva skjer, haimagnet? Bra jobbet i dag.
Noen får en ekstra ladning i kveld!
Etter måneder med tall-knusing,-
-kan resultatene fra denne stranden avsløres.
Vi har fått noen store overraskelser.
Stjernene sto på linje denne dagen,-
-og det lønte seg, for vi fikk noen fantastiske data.
Så det vi ser i magenta er alle menneskene,-
-svømmere, vadere, padlere.
Det er en stor lomme med folk her, nærmest parkeringen ved stranda.
Men når vi ser på haiene i blågrønne trekanter,-
-ser vi at de er spredt utover. Det er en stor klynge her,-
-hvor svært få eller ingen har sett dem.
Så langt ser haiene ut til å unngå folk.
Men hva med haiene som dronene ikke kan se?
Ja!
Merkingsteknologi under vann avslører alt.
Perfekt.
Med disse merkede haiene,-
- de gule trianglene, så ser ting mye mer haiaktig ut!
Det er haier overalt i dette området,-
-men også utenfor området der det er flest mennesker.
Dataene viser at det er rundt 20-30 haier-
-på en strand der det kan være tusenvis av folk i vannet blant dem.
Et forbløffende resultat som betyr at opptak som dette,-
-bare er toppen av isfjellet!
Så hvor mange haier er det egentlig?
Teamets haiopptelling-
-fokuserte på et område på størrelse med en fotballbane.
Så Patrick telte at haier hadde krysset rammen 92 ganger.
Du kan se dem fordi de har forskjellig farge.
På bare én dag, på en liten del av kysten,-
-passerte en hai nesten 100 ganger.
Haiene bare svømmer fram og tilbake De tar runder i det området.
Teamet har avslørt et hemmelig haifostringssted, et tilfluktssted,-
-langs en av verdens travleste strender.
Men øker flere haier risikofaktoren?
Haier endrer ikke bane, de svømmer ikke mot folk.
Det virker som de svømmer i en retning,-
-og om de støter på en person... Så lenge de får være i fred,-
-bryr de seg ikke.
Men om haiene overser strandgjestene...
...hvordan forklarer man slike opptak?
Rett under brettet. Jeg skjelver som et aspeløv.
Vi ser at haier beveger seg mot mennesker iblant.
De kan være nysgjerrige, de kan ha hørt lyder og vil sjekke.
De svømmer ganske nær og så bråsnur de.
Kanskje vi underholder dem mens de svømmer rundt.
Chris' teori støttes av statistikken.
De siste ti årene har Santa Barbaras strender-
-fått besøk av økende mengder haier og mennesker.
Men det har ikke forekommet et eneste haibitt.
Gode nyheter, men man bør ikke bli likegyldig.
Å dele vannet med ville dyr utgjør alltid en risiko.
Det er her hailaben håper å kunne bruke dataene for det de er verdt.
Ved å lage verdens første haiprognose!
Resultatene av en ny og ambisiøs haiundersøkelse er klare.
Santa Barbaras strender er fulle av haier.
Om noen hadde fortalt meg at jeg rett utenfor huset mitt Long Beach-
-kunne sett et dusin hvithai, hadde jeg kalt dem gale.
Berømt for sine gylne strender,-
-men nå er California et reisemål for en helt annen type badegjester.
Det er et av verdens tettest befolkede strandsamfunn.
Det bor 22 millioner mennesker innenfor 10 mil langs kysten-
-mellom Santa Barbara og San Diego.
Nå er dette befolkningsområdet også fostringssted for hvithai.
Herregud. Rett under brettet.
Som haibiolog heier jeg, men ikke alle heier med meg.
Herregud! Den er under dere.
Det er bekymring for sikkerheten.
Det er bekymring for hva dette kan koste oss økonomisk.
Det som er mest bekymringsfullt-
-er at ingen vet hvor haiene dukker opp neste gang.
Haisonene kan endre seg fra år til år. Ikke samme strand hvert år.
Vi vet ikke hvorfor haiene velger én spesifikk strand.
Men om hailaben forstår hva som tiltrekker dem,-
-kan man tenke nytt om strandsikkerhet.
Jeg tror vi kan forutse hvor haier dukker opp i fremtiden.
Hvithaispaningen er del av en mye større ambisjon.
Et prosjekt som kan bety mye for folks sikkerhet.
For når hailaben vet hva som tiltrekker haier,-
-om det er vanntemperatur eller trussel fra andre rovdyr,-
-kan de kanskje bruke informasjonen til å forutse-
-hvor og når haiene dukker opp neste gang.
Vi prøver å få til å lage en hai-prognose.
Den kan badevaktene og offentligheten få tilgang til,-
-så kan de avgjøre hvilken strand de vil dra til.
God morgen, det blir 29 grader og overskyet, med mulighet for hai.
Noen vil surfe og andre ikke.
Sånn, ja.
Det er en idé som allerede støttes av strandgjengerne i Santa Barbara.
De lokale har begynt å akseptere-
-at det er hvithai ved strendene, og de tilpasser seg.
For haiene vil ikke forandre seg.
Dette er deres hjem. Vi er bare gjester.
De lokale lærer å bo ved et haifelt.
Dette kan virke nytt og sjokkerende,-
-men det er faktisk en flott comeback-historie!
Havet rundt California har endret seg mye det siste århundret.
Kommersielt fiske, utvikling, tap av habitat for mange havarter.
Spiste du fisketaco her tidlig på 90-tallet,-
-spiste du trolig hvithai uten å vite det. Men for 40-50 år siden-
-begynte vi å gjøre ting som løste noen av de problemene.
18 % av kystlinjen er nå marine verneområder.
Nye miljølover har fått haiantallet til å stige igjen.
Og nå, takket være ny teknologi,-
-finner vi måter å leve trygt med dem på.
Det at hvithai kommer tilbake tyder på at økosystemet blir sunnere.
Suksesshistorier som dette viser at vi kan løse ting.
Det gir oss håp.
Tekst: Eline Bjøraas