Downloaded from YTS.MX
Det finns platser där en dag på stranden-
Official YIFY movies site: YTS.MX
-kan bli ett oväntat möte med havets främsta rovdjur.
Finns det hajar här?
Titta. Jag skakar som ett löv.
Vi ser saker som jag aldrig trodde att jag skulle se.
-Herregud! -Det är ett annat hav.
Här händer "Hajen".
Santa Barbara i Kalifornien.
Den gyllene kusten.
Här finns världsberömda stränder.
Och numera... ett stort antal vithajar!
Herregud, precis under brädan.
Vithajar kommer alldeles för nära längs kusten.
Ökningen av iakttagelser skapar rubriker.
Den var 30 cm från ansiktet när jag tog tag i kajaken.
-Herregud. -Och antalet fortsätter att öka.
Ett forskarlag har kommit för att undersöka.
Chris Lowes SharkLab har viktiga frågor att besvara.
Vi har många hajar. Vi har mycket folk.
Allmänheten undrar vad hajarna gör här.
Är det säkert för mina barn att simma och surfa här?
Då allmänhetens säkerhet står på spel-
-måste de göra ett ambitiöst experiment.
En dag, 5 km kust i Kalifornien och sju båtar.
Det här är en spaning efter vithajar.
Målet:
Att ta reda på hur många hajar som finns i Santa Barbara-
-och förstå varför de är här.
Viktig data som kan förändra-
-hur hajar och människor delar vattnet för alltid.
Scenen är klar för i dag.
Nu ser jag fram emot att komma ut och se vad vi hittar.
Så vitt jag vet, har det aldrig gjorts förut.
Deltagare i uppdraget:
SharkLab, hör ni oss?
Filmskapare Andy Casagrande.
Medan SharkLab leder forskningen-
-filmar jag evenemanget. Vetenskapen, människorna och hajarna.
För att ha koll på läget-
-har Andy med sig den ultimata flygövervakningen.
Drönare är bland det häftigaste som finns-
-men de måste landa för batteribyte. Den här är annorlunda.
Jag driver drönaren från båten-
-vilket gör att jag kan flyga nonstop.
Precis som vithajar, de slutar aldrig simma.
Drönaren slutar aldrig flyga.
Det är det perfekta verktyget.
Drönare är nyckeln till dagens framgång.
De kan söka igenom stora vattenområden i hög fart-
-och det ger ett nytt perspektiv på de skygga rovdjuren.
Vithajar kan bli sex meter långa-
-och kan ha drygt 2 250 kg muskler.
Trots sin storlek, går de ofta obemärkta förbi.
Ett kamouflage som kallas motskuggning-
-ger hajarna övertaget.
De är mörka på ovansidan, men bleka på undersidan.
Under vattnet, smälter de in i bakgrunden-
-vare sig man ser dem ovanifrån eller underifrån.
Men allt det förändras...
...från luften.
Okej. Nu kör vi. Drönaren lyfter.
Högt uppe i skyn kan en hajs kamouflage inte dölja dem-
-och deras täckmantel röjs.
Nu ska vi försöka hitta hajar.
Den bästa utsikten över vad som finns under ytan-
-kommer uppifrån.
Andys drönare skannar från luften.
Nere vid vattnet ser det ut som vilken dag som helst på stranden.
Utsikten från ovan...
Där!
...avslöjar en helt annan historia.
En drönare upptäcker en omisskännlig silhuett.
Nu ser du den.
Nu gör du inte det.
Det är otroligt.
Det är hajar överallt, precis under brädorna på människorna.
Mitt framför näsan på dem och de ser det inte ens!
Vid vattennivå kan reflektioner lätt distrahera.
Det döljer det som ser uppenbart ut från ovan.
Det finns många hajar i området.
Det ser lite för nära ut, men är folk i fara?
Trots ökningen av antalet hajar i Santa Barbara-
-har inga dödliga hajbett inträffat här på nästan tio år.
En siffra som dagens undersökning hjälper till att avslöja.
Synkronisera klockorna.
Okej. Övervakning av vithaj, nu kör vi.
Tre, två, ett, nu kör vi.
Den sågs senast 175 meter från stranden.
Hajarnas samlingsplats förändras från dag till dag.
Drönare hjälper teamet att söka igenom området.
Jag har sett mycket kelp.
Den kan färdas långt på kort tid.
Hur ser det ut, Chris?
Pat har täckt stor yta och inte sett nåt än. Du då?
Jag har inget än. Jag fortsätter flyga och säger till om jag ser nåt.
Avvaktar.
Patrick, ditt batteri sinar.
Det kanske är dags att byta batterier?
Uppfattat.
Fåglarna är på ingång.
Drönarpatrullen leds av Patrick Rex.
-Bra jobbat, herrar. -Jag älskar drönare.
En fjärrstyrd kamera som kan placeras var som helst.
Men i vetenskapens namn, vad använder ni drönarna till?
Det har förändrat ekologin.
Vi kan undersöka ett stort område på kort tid.
Jag flyger en kilometer bort och följer strandlinjen.
Jag söker hajar och människor i samma vatten.
Hajar och människor, så du vill se beteenden?
Ja, precis.
Teamet vill veta hur många hajar det finns.
En annan flotta av drönare ska räkna dem.
Varje haj som passerar ett område stort som en fotbollsplan-
-filmas och loggas.
Men drönarna har sina gränser.
Om vattnet är grumligt och hajen är en halvmeter under ytan-
-ser du den inte.
Enda sättet att få veta hur många hajar det finns-
-är att ta sig över och under ytan.
Andy ska få bevittna den ultimata jakten.
Rakt över bogen.
Vi försöker avgöra vad som händer-
-när en strand full av människor möter ett hav fullt av hajar.
Herregud. Under brädan.
För att förstå ökningen av hajiakttagelser-
-måste SharkLab veta vad de har att göra med.
För första gången kombinerar de två olika tekniker.
Drönare räknar hajar ovanifrån.
Under nästa fas, räknar man dem underifrån.
Hajar märks.
Det är dags för Andy och teamet att förfölja förföljaren.
Vithajar är topprovdjur som jagar genom att smyga och vara snabba.
De är inte vana vid att bli förföljda.
Vi har en dykare i vattnet.
Teamet är utplacerat. Vi har två drönare i luften-
-tre båtar, jetskis.
Om hajarna är här, hittar vi dem.
Vi har en 100 meter bort.
Emily Spurgeon leder märkningen.
Vi smyger oss på hajarna när de simmar vid ytan-
-och använder spjut eller harpun för att fästa sändaren vid ryggfenan.
De får ett nytt smycke.
Ja.
Vi dansar med hajarna.
Så kallad "do si do".
Vi gör en cirkeldans med hajarna.
Varje tagg avger ett unikt ljud.
Varken hajar eller människor hör det.
Men det fångas upp av 27 undervattensmottagare-
-riggade längs kusten.
Varje gång en haj simmar inom 275 meter från en mottagare-
-registrerar mottagaren tid, datum och nummer.
Se det som ett snabbpass på en betalvägen.
Perfekt.
För att få tag på spårningsdata, måste man hämta den-
De dyker djupt ner i hajrika vatten.
Vithajar i grumligt vatten. Vad kan gå fel?
Nu kör vi.
Med så dålig sikt-
-har dykarna ingen aning om vad som finns bakom dem.
Andy ansluter sig med kameran, redo att filma oväntade besökare.
Data insamlad och enhet återställd.
Det är ett hajfritt dyk.
Bara 26 mottagare kvar.
Under och ovan ytan...
...är det en enorm laginsats.
Dagens forskning är avgörande-
-för det långsiktiga målet att skydda människor och hajar-
-i Kalifornien och över hela världen.
Santa Barbara är inte enda stället som lockar rovdjuren.
HAJAR FRODAS OCH SIMMARE MÅSTE SE UPP
Listan över kuststäder med hajbestånd-
-är alla kuststäder jag kan komma på.
Det vore lättare att identifiera en stad utan hajar.
En av dessa hajplatser ligger bara 32 mil söder om Santa Barbara.
LA JOLLA KALIFORNIEN
La Jolla i Kalifornien...
...där stränderna är fullpackade...
...med hajar!
Men till skillnad från iakttagelserna i Santa Barbara-
-har hajar kommit hit i över 70 år.
När den här hajtäta platsen möter den nya tekniken-
-är utsikten från ovan otrolig.
Över 400 leopardhajar-
-simmar bland strandbesökare, surfare och brädpaddlare.
Platsen är unik för att den ligger i en stad.
Vi är på en av USA:s populäraste stränder.
Leopardhajarna blandas med solbadare-
-och folk som hoppar i vattnet. Det ger en ny mening-
-åt frasen: "hajtäta vatten".
Men ett fågelperspektiv av hotspoten är bara början.
Dyker man ner under ytan blir det ännu mer mystiskt.
Leopardhajar kallas så på grund av sina markeringar.
Precis som sin namne, är de perfekta rovdjur.
Fläckarna fungerar som kamouflage när de smyger på bytet.
De simmar på grunt vatten innan de slår till en sista gång.
Men det är säkert att bada här.
Leopardhajar äter bara krabbor och bläckfisk.
Men här i La Jolla, Kalifornien, finns inte ens det på menyn.
Hajarna verkar ha tappat aptiten.
Det förbryllar Andy.
De simmar bara. Man ser dem inte göra nåt.
Om hajarna inte är här för att jaga, varför komma till en livlig strand?
Det är en haj.
-Har du den? -Jag för den mot mig.
Det var bara genom Andys studier av individuella hajar...
Ja, vi har den.
...som han fick ett genombrott.
En stor, fin haj.
För de här hajarna döljer en hemlighet.
Varje sommar-
-tar hajarna över La Jollas stränder.
Ja, vi har den.
Hajforskare Andy Nosal är nära att avslöja varför.
Det är definitivt en hona.
De här hajarna är annorlunda.
Vi ska göra ett ultraljud nu.
Vi vill se om hon är dräktig.
Leopardhajar kan få mellan 6 och 36 ungar.
Jag ser ett embryo som rör sig.
Hajen är definitivt dräktig.
Nästan alla leopardhajar här är dräktiga.
För nästan varje haj finns det minst sex till.
Nu när vi vet att hajarna är vuxna honor-
-som dessutom är gravida, ser jag dem med andra ögon.
Nu ser jag dem inte bara som hajar, utan som mammor.
De simmar runt och tar hand om sina ungar.
Jag tror att hon är redo. Iväg med dig.
La Jolla i Kalifornien är en magnet för blivande hajmammor.
Men varför?
Svaret kan ha att göra med ett annat hajtätt område-
-som ligger över 1 100 mil bort, på en annan kontinent.
Här i Israel ser man sällan mörkhajar.
Förutom på den här stranden dit varje vinter...
...grupper om tre meter långa rovdjur-
-simmar med strandfolket.
Och det är inte ens det galnaste med det här stället.
Utan det här!
En flygbild visar 40-50 hajar-
-som gör ett besök-
-på ett kraftverk.
Vad är det som lockar?
En drönare visar att de samlas vid vattenutsläppen.
Där pumpas vatten, som kyler turbinerna, ut i havet igen.
Upp till 18 grader varmare än det omgivande vattnet.
Det skapar ett varmt spa som lockar hajar och strandbesökare.
Precis som leoparderna i La Jolla-
-tror forskarna att de här mörkhajarna i Israel är dräktiga.
Kan det finnas en koppling mellan dräktiga hajar och varmare vatten?
De flesta hajar är kallblodiga.
Om de letar efter varma vatten-
-reglerar de sin kroppstemperatur, de värmer upp den.
Vår hypotes är att de ruvar sina embryon i de varma-
-lugna vattnet, som en fågelmamma som ruvar sina ägg-
-och bibehåller optimal temperatur för utveckling.
Om mörkhajar och leopardhajar samlas i varmt vatten-
-för att hjälpa ungarna att bli starka-
-kan vattentemperaturen förklara de stora samlingarna av vithajar-
-i Santa Barbara?
Det är en teori som teamet måste testa.
Hajarna här är inte dräktiga-
-men det är nåt ovanligt med dem.
Det intressanta-
-med alla hajarna som vi ser längs våra stränder-
-är att alla är unga hajar.
Det här kanske är barnkammaren.
Santa Barbara har en babyboom av vithajar.
Om du tycker att de här ungarna är stora-
-tänk er då hur stora föräldrarna är!
Upptäckten av babyhajar kan förklara ökningen av iakttagelser.
Vi har några hypoteser. Vithajar ruvar i en varm mamma.
Vi tror att vithajshonor föder ungar på djupare vatten utanför kusten.
Ungarna utsätts plötsligt för kallt vatten.
Deras kroppar är små, så de tappar värmen fort.
Unga hajar är temperaturkänsliga.
Vi tror att det driver dem mot stränder med varmare vatten.
Rakt under brädan. Jag skakar som ett asplöv.
För att bekräfta sin teori-
-och ta reda på om vithajsungar är här för att hålla sig varma-
-måste SharkLab inleda den sista delen av spaningen.
Dags för det tunga artilleriet.
Vad är det här?
Det här är en autonom undervattensfarkost, AUV.
Det ser ut som en hajmissil.
Ja, den är rätt galen.
Vi kan säga hur djupt den ska gå. Den dyker två meter från botten.
Inte en chans!
Roboten skapar en detaljerad temperaturkarta-
-av Kaliforniens nya hajbarnkammare.
När jag har datan som AUV:en samlar in-
-kan jag jämföra den med hajarnas positioner-
-för att se om det finns ett mönster i hajarnas rörelser.
Om jag är i en pool och det blir kallt-
-simmar jag vidare tills jag hittar en varm plats.
Jag tror att hajarna fattar liknande beslut i sin miljö-
-där de reglerar sin temperatur-
-och bestämmer var de vill vara.
Nu blöter vi ner roboten! Okej. Vi ses. Lycka till.
Om det finns en koppling mellan vithaj och temperatur-
-hittar roboten den.
Men på östkusten finns det en stad som alltid är het.
Miami i Florida.
Kan stranden förklara kopplingen mellan hajar och vattentemperatur?
Det är inte bara festprissar och strandälskare-
-som kryssar på stränderna.
Utanför kusten letar en hungrig haj efter nästa måltid.
Vårlov i Miami.
Stränderna drar till sig folk.
Men knappt 30 meter från kusten samlas en annan folkmassa.
Finns det hajar här just nu?
Inom simavstånd? Det är lite läskigt.
Jag är inte så förtjust i det. Det borde finnas en skylt.
Varje vår-
-delar Miamis strandfolk vattnet med tusentals hajar.
Vare sig de inser det eller inte.
De flesta möten mellan människor och hajar-
-märker inte människor.
Hajar har otroliga sinnen.
De vet att vi är där, men vi vet inte om dem.
En person som vet exakt vad han letar efter-
-är hajforskare och pilot Steve Kajiura.
Om simmarna där nere kunde se hajarna-
-som jag ser, skulle de springa mot stranden!
En flygbild av händelserna avslöjar-
-tusentals svartfenade hajar.
Det är ett skådespel som bara syns från luften.
Bra siffror där nere. Vackert.
Den bästa utsikten ner i vattnet kommer uppifrån.
Men varför kommer så många hajar till en så livlig strand?
Forskarna tror att precis som deras kusiner i Kalifornien-
-kanske de följer värmen.
Varje år simmar de 160 mil tur och retur-
-längs USA:s östkust.
En rutt som följer de varmaste vattnen-
-och för dem till Florida varje vår.
Exakt samtidigt-
-rullar en annan grupp värmesökare in i stan.
Men i dag kommer hajfesten...
...få oinbjudna gäster.
Det är många svartfenade hajar, men även nåt mycket större.
En ny besökare får de svartfenade hajarna att fly.
En större, hungrigare haj.
En rovlysten hammarhaj...
...simmar längs kusten.
Titta, vad häftigt!
De svartfenade hajarna patrullerar längs stranden.
Hammarhajen kommer från djupare vatten mot stimmet.
Hammarhajar kan bli sex meter långa.
Och väga 450 kg.
De är topprovdjur och jagar allt från bläckfisk till fisk.
Och även...
...andra hajar.
Vi ser hammarhajarna närma sig-
-och jaga upp de andra hajarna på stranden.
Då svartfenade hajar är hälften så stora som hammarhajar-
-kan de ta sig till grundare vatten.
Det kan inte hammarhajen göra.
Den måste vända om och återvända till djupare vatten.
Den här gången så är hammarhajen hungrig.
Forskarna tror att de svartfenade hajarna-
-använder Floridas stränder som en fristad från rovdjur.
Och i Santa Barbara...
Jag ser flera hajar på drönaren.
Uppfattat.
...är undersökningen inne på sista timmen.
Fortsätt norrut. Försök täcka en kilometer till.
Chris tror att de unga vithajarna också har anledning att gömma sig.
Det finns inte många rovdjur galna nog att ta en tugga-
-av en vuxen vithaj, men det är annorlunda med unga hajar.
Här är de säkra från stora rovdjur-
-som vuxna vithajar eller späckhuggare längs stränderna.
De använder det här för att överleva sitt första år.
Om de klarar det första året-
-är chansen stor att de växer upp och blir vuxna.
Att känna till vattnen är avgörande för hajarnas överlevnad.
Pressen är större än nånsin i dagens undersökning.
Från luften ser drönarna hajar överallt.
-Hur går det med AUV:en? -Ja, bra.
Vi har sett roboten och hajarna.
Det här är vår sista vända i området.
Dagen lider mot sitt slut.
Drönaren kommer in nu.
De har filmat, taggat och räknat.
När datan analyseras blir till och med Chris chockad.
Det är första gången vi ser nåt sånt här.
I Santa Barbara är spaningen över.
Läget, lilla hajmagnet? Bra jobbat i dag.
Nån får extra betalt i kväll!
Efter månader av datainsamling-
-kan strandens resultat avslöjas.
Det finns en del stora överraskningar.
Stjärnorna stod rätt i dag.
Det gav resultat, för vi fick fantastiska data.
Det vi ser här i magenta är alla människorna:
simmare, vadande, paddelsurfare...
Det är en stor ficka med folk här.
De är närmast parkeringarna längs stranden.
Men när vi tittar på hajarna i blågröna trianglar-
-ser vi att de är mer utspridda och det är en stor grupp hajar här-
-där väldigt få eller inga människor är.
Hajarna verkar undvika människor.
Men hajarna som drönarna inte kan se, då?
Ja.
Märkningstekniken under vattnet ger en helhetsbild.
Perfekt.
Släng in de märkta hajarna-
-de gula trianglarna-
-och plötsligt ser allt hajigare ut!
Nu ser vi att det finns hajar i området-
-men även i områden där det är mest folk.
Våra data visar att det finns 20 eller 30 hajar
på en strand med hundratusentals människor i vattnet-
-i och bland dem.
Ett häpnadsväckande resultat. Det innebär att såna här bilder-
-bara är toppen på isberget!
Hur många hajar finns det här egentligen?
Teamets beräkningar-
-fokuserade på en yta stor som en fotbollsplan vid kusten.
Patrick räknade till 92 gånger där en haj hade korsat ramen.
Man ser dem för att de är i olika färger.
På bara en dag, längs en liten del av kusten-
-har en haj passerat här nästan 100 gånger.
Hajarna simmar fram och tillbaka.
De simmar runt i området.
Teamet har hittat en hemlig hajbarnkammare, en viktig fristad-
-precis vid en av världens mest trafikerade stränder.
Men ökar fler hajar risken?
Hajarna verkar inte ändra kurs. De är inte på väg mot människor.
De verkar hålla sin kurs.
Om det finns en person här, så länge vår grej inte påverkar deras grej-
-bryr de sig inte.
Men om hajarna ignorerar strandbesökare-
-hur förklarar du såna här bilder?
Herregud, precis under brädan. Jag skakar som ett löv.
Ibland ser vi hajar röra sig mot människor.
De kan vara nyfikna, höra ljud och blåsa förbi.
De simmar nära och sen viker de av.
Vi kanske underhåller dem medan de simmar runt.
Chris teori stöds av statistiken.
Det senaste årtiondet har Santa Barbaras stränder-
-besökts av allt fler hajar och människor.
Men utan ett enda hajbett.
Goda nyheter, men det är inget att bli självbelåten över.
Att dela vatten med ett vilt djur är alltid riskabelt.
Det är här SharkLab hoppas kunna använda datan till max.
Genom att skapa världens första hajprognos!
Resultaten av en ambitiös hajundersökning har kommit in.
Santa Barbaras stränder är fulla av hajar.
Om nån hade sagt till mig att jag kan se vithajar-
-vid stranden nära mig, hade jag sagt att de är galna.
Känd för sina gyllene stränder-
-är Kalifornien nu en viktig destination för annat strandfolk.
Det är ett av världens mest tätbefolkade strandsamhällen.
Det bor 22 miljoner människor inom 10 mil från kusten-
-mellan Santa Barbara och San Diego.
Nu är det även vithajens huvudsakliga barnkammare.
Herregud. Under brädan.
Som hajbiolog, hurrar jag, men alla hurrar inte med mig.
Herregud! Den är under er.
Man oroar sig för säkerheten.
Det finns en oro för ekonomin om det finns säkerhetsrisker.
Det mest oroande är-
-att ingen vet var hajarna dyker upp härnäst.
Platserna kan förändras. De är inte på samma strand varje år.
Vi vet inte varför hajarna väljer just den stranden som de valt.
Men om SharkLab kan förstå vad attraktionen är-
-kan man bli smart när det gäller strandsäkerhet.
Vi kan nog förutspå var hajar kommer att dyka upp i framtiden.
Spaningen är en del av ett mycket större mål.
Ett projekt som kan förändra allt för allmänhetens säkerhet.
När SharkLab vet vad som lockar hajar-
-vare sig det är vattentemperaturen eller ett hot från rovdjuren-
-kanske de kan använda infon för att förutspå-
-var och när hajarna dyker upp nästa gång.
Vi försöker skapa en hajprognos.
Vi kan ge den till livräddarna och allmänheten-
-så de kan avgöra om de vill åka till stranden.
God morgon. Det blir 30 grader och molnigt.
Risk för hajar. Jag gillar det.
Vissa surfar, andra inte.
Så där, ja.
Det är en idé som stöds-
-av strandfolket i Santa Barbara.
Lokalbefolkningen har accepterat det faktum-
-att det finns vithajar här och de anpassar sitt beteende-
-för hajarna kommer inte att ändra sig.
Det är deras hem. Vi är bara besökare.
Lokalbefolkningen lär sig att leva bland hajarna.
Händelserna kan verka nya och chockerande.
De är faktiskt en bra comeback-historia!
Kaliforniens hav har sett-
-dramatiska förändringar senaste 100 åren.
Kommersiellt fiske, utveckling, förlust av levnadsmiljöer.
Om man åt fisktacos i Kalifornien på 90-talet-
-åt man troligtvis vithaj.
Men för 40-50 år sen-
-började vi göra saker som löste en del av problemen.
18 procent av kusten är nu skyddat havsområde.
Nya miljölagar har hjälpt hajbeståndet att öka.
Tack vare ny teknologi-
-hittar vi sätt att leva med dem.
Att vithajarna kommer tillbaka-
-är ett tecken på att hela ekosystemet blir friskare.
Såna här framgångshistorier visar att vi kan fixa saker.
Det inger hopp.
Text: Marie Roos