Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Det føltes uetisk.
Jeg gikk inn med gode intensjoner for å utgjøre en forskjell.
Jeg gråt faktisk hver eneste dag, men en dag tenkte jeg:
"Jeg takler ikke en dag til med dette."
Jeg vil dele historien min og hva jeg har lært om sykdom.
Vi har sett flere hendelser i løpet av de siste årene
der forekomsten av nye virus har gitt grunn til bekymring.
Heldigvis har myndighetene
og WHOs tiltak klart å slå ned disse utbruddene.
Jeg tror hele helseverdenen er oppmerksom på
og frykter forekomsten av et virus som vi ikke kan kontrollere.
Det finnes to typer lover som styrer menneskets atferd.
Den ene er lovene vi skaper,
og ifølge dem er det greit å gjøre sånn og sånn.
Det er kanskje lovlig, men naturen har sine egne lover.
Og når vi som mennesker trosser disse lovene,
svarer naturen tilbake med sin egen konsekvens.
Og det er ikke sikkert at vi mennesker kan takle den.
Vi skaper situasjoner hvor virus kan mutere.
Varsellampene lyser, men ingen tør å si noe.
DEL 1 HÅNDVASK
Jeg heter Alice Brough. Jeg jobbet som veterinær
i den britiske griseindustrien i fire år,
men sluttet for et år siden.
Da jeg forsto at man kunne jobbe med å hjelpe dyr,
så var det avgjort.
Fra jeg lærte å snakke, ville jeg bli dyrlege.
Fra jeg var 15 år, jobbet jeg på gårder i feriene.
Veterinærutdanningen varer i fem år.
Jeg har brukt en god del tid på det.
Året før jeg sluttet, var jeg finalist i Årets griseveterinær.
Jeg sto virkelig på for...
å oppnå målet mitt, nemlig å forbedre dyrs liv.
Det var en tøff jobb, og jeg ga alt jeg hadde.
Hvorfor sluttet du i jobben?
Vanskelig spørsmål.
Jo mer jeg jobbet,
jo mer kjempet jeg mot følelsen av at jeg bidro
til noe som kunne være farlig for helsa vår i fremtiden.
Jeg måtte trekke meg tilbake for å føle at jeg ikke bidro
til en av menneskehetens største trusler,
altså pandemier og antimikrobiell resistens.
En rekke ulike sykdommer
har ført til pandemier gjennom historien.
Det er vanligvis en forbindelse
mellom menneske- og dyrehelse i disse pandemiene.
Om lag halvparten av smittsomme sykdommer
kan spre seg fra dyr til menneske.
Når det gjelder nye forekomster,
anslår forskningen at tre av fire sykdommer stammer fra dyr.
75 % KOMMER FRA DYR
Undersøker man opphavet til COVID-19,
antar man at det oppsto på et våtmarked i Kina.
Og vi i Vesten tenker: "Kanskje de bør avvikle dem, da."
Og det stemmer til en viss grad.
Men vi må også se på hvordan vi behandler våre egne dyr.
Det gjelder ikke bare der.
Når dyrene stues sammen under helsefarlige forhold
og stadig krever antibiotika,
er vi ikke berettiget til å kritisere andre.
Jo mer jeg undersøkte saken, jo mer forbløffet ble jeg.
Det er mye penger i dyreindustrien.
Den forårsaker en rekke problemer, men ingen ser sammenhengen.
Jeg jobbet i helse- og sosialdepartementet, FDA.
Der forberedte vi oss på situasjoner som pandemier,
som COVID-19.
Jeg jobbet for CDC samt USAs nasjonal helseinstitutt.
Jeg jobbet med militæret og sikkerhetsdepartementet.
I hele den perioden
snakket ingen om hvordan sykdommene faktisk oppstår.
Nå gjelder det. Nå er det virkelig på tide
å granske hvordan disse infeksjonene oppstår.
Det er rundt 8 milliarder mennesker på planeten, men for hvert menneske
finnes det omtrent ti landdyr som avles opp og slaktes.
Er det for mange av oss? Tenk på hvor mange dyr det er!
80 milliarder landdyr avles opp og slaktes.
MARS 2020
Under korona ble vi bedt om å holde avstand, og med god grunn.
Men vi gjør det stikk motsatte med gårdsdyrene.
Vi stuer dem sammen i trange rom.
Det strider imot alt vi vet om å kontrollere
og forhindre spredningen av infeksjoner.
Dyrenes immunforsvar forverres som en følge av stresset,
og så stues de sammen.
Det skal lite til for å pådra seg en infeksjon og spre smitten videre,
og da kan viruset spre seg som ild i tørt gress.
Så langt vet man at det dødelige influensaviruset
spres fra kyllinger til mennesker.
I 1997, med fugleinfluensaens fremkomst,
var det et svært sykdomsfremkallende virus
som kom fra kyllingfarmer i Kina.
Det viruset hadde en dødelighetsrate på ca. 60 %.
Dette viruset drepte 60 av 100 smittede.
Tenk så dødelig viruset er. Det er et ordentlig skummelt virus.
Fugleinfluensaen kom fra industrielt jordbruk,
og det sirkulerer og muterer fremdeles.
Vi er ikke ferdig med den. Den er en tikkende bombe.
Det som foregår på disse gårdene og influensasmitten som oppstår.
Når vi tenker på tidligere pandemier,
tenker vi på svineinfluensa og fugleinfluensa.
Gris og kylling er de mest avlede dyrene på planeten.
Intenst landbruk blir en smeltedigel
for utviklingen av sykdomsfremkallende organismer.
Det skyldes vårt umettelige behov for billig mat og dyreprotein.
Uten dem ville vi ikke hatt pådriverne for zoonoser.
Hver dag kjørte jeg fra gård til gård.
De samme problemene gikk igjen,
om det så gjaldt sykdommer eller dyrevelferd.
Dette er ikke uvanlige omstendigheter.
Det er slik kjøtt, melkeprodukter og egg produseres.
Vi gjør mye unaturlig mot dyrene.
Vi lemlester ungdyr rutinemessig.
Vi skjærer av tenner, haler, testikler, nebb og horn,
så bakterier slipper inn i blodomløpet.
Og det er selvsagt svært stressende og smertefullt.
Kalver tas fra mødrene sine nesten med en gang.
Kyllinger får ingen tid med mødrene, grisunger avvennes etter noen uker.
De nye omgivelsene oppleves skremmende for dem.
De er borte fra mødrene sine, de får nytt fôr.
Det påvises ofte salmonella, E.coli, diaré og meningitt.
Når det har vært et sykdomsutbrudd, henter jeg prøver,
kanskje fra hals eller nesebor,
eller blodprøver fra halsen.
Mens dette pågår, lener jeg meg ned foran
nesa eller munnen til en gris som potensielt kunne ha dødd
av f.eks. svineinfluensa, som jeg kunne blitt smittet av,
eller en ukjent sykdom som ennå ikke er oppdaget.
Mengden ammoniakk som kommer fra ekskrementene
og alt støvet som oppstår...
Det som grisene puster ut, puster man inn selv.
Man kommer ut med røde øyne og får knapt nok puste.
Men grisene står i det døgnet rundt.
Det er årsaken til alle disse luftveisinfeksjonene.
På slaktehuset ser man lunger med lungebetennelse
og ulike bakteriesykdommer i luftveiene,
som skyldes de usannsynlig trange omgivelsene.
Det var ganske hjerteskjærende.
Som oftest virket den beste løsningen,
for dyrene som led, å skyte dem.
Jeg hadde alltid med meg boltepistol og skrutrekker i bilen
og avlivet dyr daglig.
Det var ikke det jeg forventet da jeg utdannet meg til veterinær.
Skal du skyte et dyr, må du se det i øynene.
Da jeg kom hjem, så jeg for meg blikket til de stakkars dyrene.
Jeg hadde stadig mareritt om at jeg drepte dyr.
Jeg var mye på slaktehusene.
Bildene av dyrene dukket stadig opp i drømmene mine.
Måten jeg taklet det på da, var å tenke: "Om ikke jeg gjør det,
vil noen andre som ikke bryr seg, gjøre det."
Disse studiene viser nedgang i lungefunksjonen
hos dyr på industrigårder.
Det er en rekke studier som beviser sykdom.
Undersøker man stegene underveis,
vil man se at dyreindustrien forårsaker sykdom hos mennesker.
Det begynner på gårdene, med de som jobber og bor der.
Det er en økning i luftveisplager,
fordøyelsesplager grunnet forurenset vann
samt hud- og sårinfeksjoner.
På slaktehusene, når dyrene slaktes, åpner man som oftest buken,
og da må man ofte jobbe så raskt at innvollene blir revet opp.
Innholdet spruter ut,
f.eks. avføring, på slakteren og på selve kjøttet.
Så går man videre til behandlingen.
Nå har man produkter som er bakterieinfisert.
En rekke studier beviser dette.
Nå har produktet gått videre til forbrukeren.
En studie ved University of Minnesota,
hvor de dro til ti store matvareforhandlere
og samlet inn prøver fra kjøttet
som selges i butikkene.
Ifølge prøvene var det E. coli i 60 til 70 %
i kjøttproduktene,
og i 92 % av kyllingproduktene.
Dette er kun noen av sykdomsfarene som oppstår på industrigårdene.
Nok en dyster dag for COVID-tallene.
På Croydon universitetssykehus er situasjonen alvorlig.
Ambulansene bes kjøre pasientene til andre steder, om det lar seg gjøre.
COVID-19 har i bunn og grunn tvunget verden i kne.
Over én million har dødd.
Det er enormt mange tapte liv.
Mange har mistet jobbene sine og får ikke sosialisere.
Det vi må huske på, er at COVID-19
spredte seg raskt og smittet veldig mange,
men potensielle fremtidige patogener
har langt høyere dødelighetsrater.
CDC har "veddet" på at den neste pandemien
vil bli en fugleinfluensa, med en dødelighetsrate på 40 %.
Det er en skremmende tanke, men langt ifra usannsynlig.
Jo flere slike situasjoner vi skaper
hvor virus får mutere seg,
jo mer øker faren for noe langt verre enn COVID-19.
Det er bare å se på tidligere pandemier.
SPANSKESYKEN, ASIASYKEN, HONGKONGSYKEN, HIV/AIDS
Den forrige pandemien vi hadde,
var svineinfluensaen i 2009.
Man er ganske sikker på at den oppsto på en industrigård.
På verdensbasis døde omtrent 500 000 mennesker
som følge av den forrige pandemien.
Og denne svært alvorlige hendelsen hadde sitt opphav på en grisefarm.
Det gir god mening at grisefarmen var episenteret.
Griser og mennesker har mye felles genmateriale.
Griser er en ypperlig vert, og når det skjer,
muterer influensaviruset seg, og det kan bli svært farlig
og volde stor skade på verdens befolkning.
Vi vet hvorfor Spanskesyken oppsto. Det var en smittsom sykdom
som oppsto da troppene forflyttet seg i verden.
Det var stor forflytning av folk på trange steder.
Skjønt spanskesyken ikke involverte industrigårder,
så var den knyttet til dyr.
Forskere har nylig satt sammen genomet
ved å hente prøver fra lungevev
hos mennesker som faktisk døde av spanskesyken.
Man fant genmaterialer fra både fugle- og griseinfluensa.
Så det var opplagt en sammenheng
mellom spanskesyken og husdyrhold.
Vi vet at mer nylige epidemier, som asiasyken og hongkongsyken
og svineinfluensaen, hadde en sammenheng med husdyrhold.
Vi er midt i en pandemi. Det finnes ingen større vekker.
Hva mer skal til for at vi skal gripe inn?
Det eneste som kan forhindre spredningen av virus,
er å slutte å tukle med dyrene.
Vi vet jo ikke med sikkerhet hvor COVID oppsto.
Det spekuleres mye i handelen med ville dyr,
vi har også lab-teoriene,
men det snakkes særlig mye om våtmarkedene.
Vi har jo ikke noe lignende her,
men kan vi fraskrive oss ansvaret?
Jeg dro for å dokumentere et våtmarked.
På dette våtmarkedet var det flere boder som solgte levende frosker.
De holdes i bur og slaktes på stedet.
Skilpadder holdes i bøtter
med skittent vann, i sin egen avføring.
De får ikke mat.
De holdes under stressende og trange forhold.
Det gjøres overhodet ingen hygieniske tiltak.
Dette miljøet skaper ypperlig grobunn
for alle mulige patogener,
som enkelt kan smitte fra bøtte til bøtte.
Vi kan ikke snakke om sosial avstand og innføre strenge restriksjoner,
hindre folk i å besøke nære og kjære,
mens disse våtmarkedene får fortsette som vanlig.
Det er ikke greit.
Koronaviruset, sant?
Kung flu?
Kung flu.
Asiater rundt om i verden opplever diskriminering
knyttet til koronaviruset.
De vi har snakket med, frykter at hetsen
vil øke enda mer de neste ukene.
I år, faktisk i slutten av januar,
før Storbritannia ble rammet av COVID-19,
satt jeg på toget da noen satte seg ved siden av meg,
så på meg, reiste seg opp igjen og dekket til ansiktet sitt,
men personen gjorde det ikke mot andre.
Jeg skjønte hva som foregikk.
Det nye koronaviruset...
Nyhetene viste kun øst-asiatiske mennesker.
Vi merket en salgsnedgang på 60 %.
Salget stupte. Folk på gata pekte og lo.
Jeg hørte folk si:
"Ikke støtt dem. Kinesere er hunder.
De spiser hunder og flaggermus. De er så skitne."
Jeg har aldri opplevd så åpenbar rasisme som da.
Jeg opplevde det som at ikke-vestlige fikk skylden.
Når noe fælt skjer, vil man alltid lete etter en syndebukk.
Når det skjer,
støter man kanskje bort deler av ens eget lokalsamfunn.
Ved å legge skylden på noen overser vi det viktigste,
nemlig at det er våre egne forbrukervaner
innen mat, mote og underholdning,
som driver oss i en retning som blir tøff å ta seg tilbake fra.
Det er utrolig å se på forholdene på våtmarkedene i Kina.
Dyrene stables oppå hverandre. De står i sin egen avføring og urin.
De er stresset. Det er nærkontakt mellom mennesker og dyr.
Og vi mistenker at COVID-19 oppsto der.
Tar man de lignende karakteristikkene
og ser på industrigårder i Vesten,
i Storbritannia, USA og hele Europa,
finner man svært like forhold og utrolig stressede dyr
som fratas alt som er naturlig for dem.
Når mennesker vanskjøtter dyr,
muterer sykdommene raskt og hopper mellom artene.
Sammenligningene mellom våtmarkeder og industrigårder
er absolutt rimelig.
Som et vestlig samfunn
er vi nødt til å se på hva som skjer her hjemme først.
Ser vi kun på handel med dyr og overser industrigårdene,
er vi likevel delvis skyldige.
Det er lett å si at problemet oppsto der borte.
Det er ikke vår feil.
Det er mye tøffere å studere oss selv
og hvordan vi bidrar til økningen av smittsomme sykdommer.
Alle land er involvert i handelen med ville dyr,
som fører til f.eks. våtmarkeder,
til at dyr sendes jorda rundt,
fanget i villmarken, brukt på sirkuser, i dyreparker
brukt som forsøksobjekter,
brukt for pelsen, skinnet og kjøttet deres.
USA er blant de største importørene og eksportørene av ville dyr.
Europa er også en stor importør og eksportør.
Vi er en av skurkene. Vi eksponerer oss for flere dyrearter.
Vi sender dem rundt.
Dyrene blir grusomt behandlet. Immunforsvaret deres er svekket,
så de kan lett pådra seg sykdommer.
Dyreindustrien forårsaker mange syke dyrearter.
Arter som normalt ikke ville hatt kontakt.
Er vi hyklerske?
Jeg mener det, for vi overser
de delene av dyreindustrien som vi vil overse
fordi de gavner oss.
Men vi protesterer mot de sidene ved industrien
som vi anser som uakseptable.
Industrien er gjennomtrengende. Den er liksom overalt.
Det er ikke bare overskriftene om elfenben, neshorn-horn,
tigre og skjelldyr som handles med.
Det er saker som ikke faller oss inn.
Og vi i Vesten, i USA,
i Canada, i Europa og Storbritannia,
konsumerer mange av produktene som handles med internasjonalt.
Skogene er fulle av verdier, særlig tømmer.
Med veiene som trenger seg inn i skogene,
har vi tatt oss inn i villmarken
på en svært destruktiv måte,
som medfører enorm risiko.
Til gjengjeld får vi tømmer,
villdyr og sykdommer.
Den er som et bankende hjerte.
Vi pumper blod inn i skogen,
og ser blodet bli sugd ut av den. Og nå er vi her.
HIV og Ebola ble båret av primater og sjimpanser.
Men som følge av bushmeat... og tømmerindustrien,
som raserte mange av dyrenes naturlige habitater,
kom mennesker i nærkontakt med disse artene.
Vi mistenker at det er denne kombinasjonen,
tømmerindustrien og bushmeat,
som forårsaket den første HIV-infeksjonen hos mennesker.
Det samme gjelder Ebola.
Når vi ødelegger dyrenes habitater,
øker vi muligheten for kontakt med dyrearter
som kan være bærere av sykdommer som vi ennå ikke kjenner til.
Industrien ødelegger habitater
og truer en rekke arter. Den ødelegger også for oss,
for den øker faren for smittsomme sykdommer.
Vi må få slutt på det.
Problemet er nok at vi bare er forbrukere.
Forbrukere i stor skala. Det er så mange av oss.
Folk trenger mat, et sted å sove
og ting til huset, hvis man er så heldig å ha et.
Alle disse tingene driver verdens forbruk.
Det vi ikke innser, er at det vil bli vår egen undergang.
Vi er ikke planetens forvaltere, vi utnytter den.
Historien har lært oss
at uansett hvordan vi behandler dyr,
skaper det problemer både for oss og dyrene.
UNDER INNSPILLINGEN VAR ALICE MED PÅ ET TV-INTERVJU
OG UTTRYKTE BEKYMRING FOR HVORDAN GÅRDSDYRENE BEHANDLES
Kan du fortelle hva som står i brevet?
Jeg blir for tiden gransket
av Royal College of Veterinary Surgeons,
så jeg står i fare for å miste lisensen min.
Hvorfor blir du gransket?
Jeg uttalte meg om erfaringene mine fra griseindustrien.
Du har bare fortalt om erfaringene dine.
Ja, egentlig.
Deres innvending er
at uttalelsene mine kan undergrave integriteten
til veterinæryrket og gi det dårlig rykte.
Hvordan føles det å få det brevet?
Jeg ble ganske sjokkert og redd, for jeg...
Jeg følte ikke at jeg gjorde noe galt.
Jeg var en dyktig veterinær, så det føles ganske urettferdig.
Jeg har sett gjennom
tidligere saker fra samme miljø som har havnet i retten.
Det dreier seg om pedofile, seksualforbrytere, fyllekjørere,
tyveri av medikamenter og så videre.
Det at jeg sidestilles med ekte kriminelle
fordi jeg var ærlig om mine egne erfaringer,
oppleves ganske tøft, faktisk.
EN ANNEN VARSLER UNDERSTREKTE
AT ARBEIDSGIVER IKKE TOK BEKYMRINGSMELDINGEN
OM UHYGIENISKE FORHOLD PÅ ALVOR
De vil ikke engang prate med meg. Derfor snakker jeg med dere.
Det er helt latterlig.
Hvis folk faktisk visste hva de faktisk gikk til...
Hvis de klaget eller var misfornøyde...
Visste de hva som måtte til, ville de ikke gått inn i bransjen.
KORT TID ETTER INTERVJUET BLE RUDYS KONTRAKT AVSLUTTET
VI SNAKKET MED ADVOKATEN HANS
Var det noe i forbindelse med denne filmen
som var en medvirkende faktor?
Ja. Ifølge selskapet
slapp Rudy et filmteam inn på gården,
som var grunn til avslutning av kontrakten.
Han hadde ikke gjort noe galt.
Han handlet ikke i strid med kontrakten sin.
Men han tok til motmæle mot selskapet.
Bransjen håper nok at dette sender et budskap til andre:
"Hold kjeft, ellers mister dere kontrakten deres."
Bransjen står virkelig på for at ingen skal røpe noe.
Ettersom at du får beskjed om at du ikke får snakke om dette,
betyr det at du ikke kan være med i denne filmen lenger?
Nei, jeg lar meg ikke tie.
Jeg har handlet i tråd med eden som jeg avla da jeg gikk inn yrket.
Hersing eller trusler stopper meg ikke fra å gjøre det rette.
Det gjenstår ennå et tema,
et som er mye mer presserende enn karrieren min,
og som kan være enda mer skadelig enn en pandemi.
DEL TO RESISTENSPROBLEMET
Sitter du godt?
Alle tiders.
Vi kan jo begynne med at du forteller om deg selv,
hva du har jobbet med og hva du driver med nå.
Professor Dame Sally Davies, mester ved Trinty College
og regjeringens spesialist innen antimikrobiell resistens.
Frem til denne tiden i fjor var jeg Englands helsedirektør,
og den eldste helserådgiveren i regjeringen.
Med tanke på erfaringen din...
Hva er det mest urovekkende med hvor helsa vår er på vei?
Klimaendringene er i vinden nå. Den yngre generasjonen bryr seg,
og det gleder meg, for det er viktig.
Men antimikrobiell resistens vil drepe oss før klimaendringene,
og det er vi nødt til å forstå.
Antimikrobiell resistens er en pandemi.
Den utvikler seg langsomt,
i motsetning til COVID, som skjedde veldig plutselig.
Det som skjer, er at insekter og bakteriene deres,
virus, parasitter og sopp
utvikler resistens mot medisinene som vi behandler dem med.
Lar vi dette fortsette, vil utfallet være fryktelig.
Jeg har snakket om post-anitbiotika-apokalypsen før.
Sykehusinnleggelsene varer lenger,
dødeligheten er mye høyere,
og man går tilbake til tiden før penicillin.
Antimikrobiell resistens stjeler nattesøvnen min.
Uten effektiv antibiotika i fremtiden vil få et slikt scenario:
Du kjører broren din, barnet ditt eller kona di på sykehuset
i visshet om at det er nytteløst.
Det er det det innebærer.
Antibiotikaresistente infeksjoner og bakterier
utvikler seg når vi bruker antibiotika.
Drivkraften er overforbruk av antibiotika.
Den andre hovedfaktoren er dårlig hygiene, dårlig vannkvalitet,
manglende vannrensing i fattige land.
Kombinasjonen av dårlig hygiene og overforbruk av legemidler
driver krisen som vi befinner oss i nå.
Antibiotika har blitt offer for egen suksess.
Siden Fleming oppdaget det i 1928, har det blitt masseprodusert.
Vi har tatt for gitt at infeksjoner kan behandles med antibiotika,
men det er ikke lenger tilfelle.
Overforbruk av antibiotika er et alvorlig problem.
Selv om legene sluttet å foreskrive antibiotika,
utvikler dyreindustrien såpass mange antistoffer
at det ikke ville utgjort noen forskjell.
De siste fem, ti årene har legene
forsøkt å redusere antibiotikabruken,
nemlig for å begrense
antibiotikaresistensen hos pasientene.
Det som frustrerer meg og andre leger som er klar over risikoen,
er at det er utenfor vår kontroll.
Per i dag er det ingen begrensinger for antibiotikabruk på gårdene.
Dette er...
en eske med ulike dokumenter og notater
som jeg har spart på fra tiden min i griseindustrien.
Det føles ganske rart
å se hvor store mengder antibiotika jeg brukte.
Jeg brukte regelmessig hundrevis av tonn
med fôr som var tilsatt antibiotika.
De fleste griser som avles opp og slaktes,
vil på et tidspunkt trenge antibiotika.
Det skyldes ofte leveforholdene og hvordan vi behandler dem.
Du kan ikke bare kutte av tennene eller halen
og etterlate dem i et forurenset og kaldt miljø,
og forvente at de ikke trenger noen form for hjelp.
Antibiotika går hånd i hånd med industrigårder.
Dyrene ville ikke ha levd lenge nok til å kunne produsere nok kjøtt
til landbruksnæringen, uten antibiotika.
Studier har påvist antibiotikaresistente bakterier
hos dyrene og de ansatte på industrigårdene.
I kjøttet som selges i matbutikkene.
I jorda, i lufta og i gårdenes avløp
finner man antibiotikaresistente bakterier.
Det er ingen tvil om at fôret har stor innvirkning
på den enorme økningen i antibiotikaresistens.
RÅDGIVER
Man oppdaget at lave doser antibiotika
i dyrefôret gjør at dyrene vokser fortere.
I 2006 forbød EU antibiotikabruk i vekstfremmere.
Men det løste ikke problemet, for de var fortsatt tilgjengelige
på resept fra veterinærer,
så problemet vedvarte. Det er overhodet ingen tvil om
at dersom vi fortsetter slik, vil vi få en antibiotisk apokalypse.
Vet du om fuglene får noe? Antibiotika?
Jeg vet bare hva som står på etiketten,
og det er fiber, protein og fett.
Men det sier en ingenting.
Men man ser fuglene når de er åtte dager gamle
og når de er 29 dager gamle, og man ser forskjellen.
Så noe er det. Jeg vet ikke hva. Jeg har ikke undersøkt det.
Så det er ikke naturlig?
Nei, det er ikke naturlig.
Mer enn 70 % av all antibiotikaen i verden
brukes på å holde de sykdomsherjede dyrene i live.
En ny pandemi er allerede i emning.
En pandemi der folk dør hvert år som følge av antibiotikaresistens.
På grunn av måten vi ha behandlet dyrene på i årevis.
Det er mange som ikke dør av selve viruset,
men av sekundære bakterieinfeksjoner.
Dersom økningen av smittsomme sykdommer fortsetter
på grunn av handel med dyr, ødeleggelse av miljøet
og industrigårder, så trenger vi antibiotika.
FOR Å BEKJEMPE PROBLEMET I USA
HAR FDA INNFØRT RETNINGSLINJER
FOR ANTIBIOTIKABRUK FOR MATPRODUSENTENE
Er retningslinjene tilstrekkelige for å sikre trygg antibiotikabruk?
Retningslinjene er frivillige.
Dette er ikke en forskrift vedtatt av FDA.
Dette er et forslag til selskapene som selger antibiotika:
"Kanskje det er lurt å slutte selge dem."
I Storbritannia har bransjen en tendens til å si:
"Det er ikke bare vår skyld."
"Husdyrhold er ikke det eneste problemet."
Dermed kvitter de seg med all skyld.
Jeg hadde forventet mye diskusjon om det.
"Vi gjør en innsats for å redusere bruken."
Men det skjer ikke fort nok.
Ja, vi satte oss et femårs-mål, og bruken har blitt redusert,
men det har liksom stagnert. I starten stupte tallene
fordi vi forsto at det vi drev med, var latterlig.
Men det kreves ennå en viss mengde for å holde dyrene i live,
i et system som ikke er bra for dyrene.
Med mindre vi river halvparten av alle gårdene og starter forfra,
vil vi nok ikke oppnå noe særlig nedgang i bruken.
Det som er skremmende, er at den fremtidige post-antibiotika-epoken
bare feies under teppet.
Ja, det gjøres visse tiltak, men for fem år siden
ble halvparten av all antibiotika gitt til husdyr.
Nå er det 70 % eller mer.
Det går i feil retning.
Fortsetter vi slik, er prognosen
at ti millioner mennesker i året, før år 2050,
kan dø fordi vi ødslet bort antibiotikaen.
Det høres kanskje overdrevent ut, medisinens endelikt,
men løser man ikke det underliggende problemet,
de systematiske problemene som driver syklusen
av nye legemidler, etterfulgt av resistente bakterier...
Nye resistente bakterier.
Retter vi ikke opp i systemet, vil vi gå tom til slutt.
Vi vil gå tom for måter å drepe patogene på.
Og det ønsker man nødig.
Prognosene er ikke overdrevne.
Det er så absolutt plausibelt.
Mye av det vi gjør, er utvilsomt galt,
men myndighetene fortsetter å spytte inn penger.
VI TOK KONTAKT MED DEFRA OG BA OM ET INTERVJU
ANMODNINGEN BLE AVSLÅTT
Vi inviterte DEFRA til å stille opp til intervju
så vi kunne stille noen spørsmål, men de avslo tilbudet.
Som politiker, hvorfor tror du de sa nei?
De ville nok ikke bli avslørt.
Jeg er redd at de ville lent seg på gammeldagse strategier
og nekte å la seg utfordre.
Hva tror du de ikke vil uttale seg om?
Vedkjenner de seg problemet?
DEFRA HOVEDKVARTER
Landbruksnæringen har stor påvirkningsevne
når det gjelder den politiske agendaen.
De har gått fra å benekte problemet
til å si at kun motstanderne snakker om det.
Nå vedgår de problemet.
De vedgår at dette problemet må tas tak i.
Hvordan kan vi få dem til å handle,
nå som de måtte vedkjenne seg problemet?
BROOKLYN RÅDHUS NEW YORK
Hvorfor gjør ikke amerikanske myndigheter mer?
Når folket stemmer,
velger man teoretisk sett enkeltpersoner.
De innser ikke den skjulte politiske agendaen.
De får betalt av store selskaper for å påvirke avgjørelser.
Velgernes behov nedprioriteres,
mens lobbyistenes interesser
kontrollerer avgjørelsene som påvirker kjøkkenbordene våre.
Det faktum at styresmaktene
frir til landbruksnæringen,
er uhørt, for fremfor å beskytte folket,
beskytter styresmaktene landbruksnæringen.
LANDBRUKSNÆRINGEN NARRER AMERIKANERE
Myndighetene slår et slag for billig mat.
Derfor finnes industrigårder.
De masseproduserer billig kjøtt,
men skjuler det billige kjøttets sanne pris.
I årevis har industrigårdene hatt styresmaktene rundt lillefingeren.
Det brukes millioner av pund på lobbyvirksomhet.
Det som har skjedd,
er at industrielt jordbruk er en del av matsystemet vårt.
Sør-Dakotas guvernør ønsker å gjenåpne
grisefarmen som sto for et av USAs største utbrudd.
Mer enn 800 smittetilfeller kunne spores dit.
Samfunnskritisk personell står nå overfor et dilemma.
Det er frustrerende, for selve industriene og metodene
som forårsaket problemet, anses som samfunnskritiske.
Personellet anses som samfunnskritiske,
og utsettes dermed for smitte.
Bor og jobber man i nærheten av disse stedene,
vil man bli påvirket,
ikke bare av COVID-19, men også andre helseproblemer.
ØSTLIGE NORD-CAROLINA
Vi ser en rekke helseplager
hos pasienter som bor og jobber nær industrigårder.
LUFTVEISPLAGER
ANTIBIOTIKARESISTENTE INFEKSJONER
Luftkvaliteten rundt gårdene er dårligere.
Det skyldes flere faktorer,
bl.a. risikoen for giftstoffer i lufta.
Det er også flere kjemikalier,
som pesticider samt ammoniakk fra dyreekskrementene.
Det finnes også gram-negative bakterier og fekale bakterier
som kan være sykdomsfremkallende hos mennesker.
En av mine kollegaers pasienter
hadde en multiresistent urinveisinfeksjon.
Et utrolig sjelden mønster.
Pasienten hadde ingen underliggende sykdommer.
Den eneste risikofaktoren var adressen hennes.
Hun bodde en drøy kilometer fra en industrigård.
RICK DOVE MÅLER LUFTFORURENSINGEN
FRA INDUSTRIGÅRDER I NORD-CAROLINA
Jeg er verken lege eller forsker, men når jeg flyr over gårdene,
kan jeg iblant lukte grisemøkka 2000 fot oppe i lufta.
Min sunne fornuft sier meg at dette er helseskadelig.
Det er en stor grisefarm der.
Griser i østlige Nord-Carolina
produserer mer ekskrementer hver dag enn hele befolkningen
i delstatene Nord-Carolina, California, New York, Texas,
New-Hampshire og Nord-Dakota til sammen.
Møkka havner i store kloakkummer, og når de renner over,
dumpes den på jordene som gjødsel.
Det havner i elvene, fiskene dør og mennesker blir syke.
Det er ingen hemmelighet hvorfor fabrikkene er her.
Det handler om store penger,
og det skjer på bekostning av lokalbefolkning.
De ansatte på gårdene og de som bor i nærheten,
er ofte lavtlønnede og fargede.
Dette skyldes delvis bransjens tendens
til å plassere gårdene i utsatte områder.
Vi får hverken ren luft eller rent vann, men de bryr seg ikke.
De fleste fabrikkene
ligger i minoritetssamfunn, det er der man finner dem.
Men eierne er ikke svarte.
De er ikke latinamerikanere eller urfolk.
Hvorfor er de ikke i sine egne nabolag?
Vi føler at de plasserer seg strategisk.
Vi kaller det "miljørasisme".
De vil ikke ha det i sine egne nærområder.
Man vil ikke ha det i nærheten,
så man dumper det på dem som ikke kan slå tilbake.
MILJØDIREKTØR
I denne gata har sannsynligvis minst én person i hvert hus hatt kreft.
Iblant da jeg dro ut for å leke med hundene,
luktet det så vondt at det ikke engang var vits å prøve.
Fargede blir nok ikke bare oversett her, men overalt.
De har minst sannsynlighet for å bli representert
i folkevalgte stillinger.
Dersom de faktisk blir valgt,
er det vanligvis ikke nok folk til å utgjøre en forskjell.
PROSJEKTLEDER
Dette er en evig krig mot de fargede miljøene.
Vi fortjener å slippe denne konstante aggresjonen.
Man ser en tendens innen helseproblemene.
Luftveisproblemer, barn med høyt blodtrykk...
Når jeg tenker på barna mine... Det er nok derfor jeg kjemper,
for jeg ønsker at de skal leve i en verden
hvor de slipper å håndtere miljømessig urett.
Folk dør så andre kan tjene penger.
LIKE ETTER INNSPILLINGEN
BLE ELSIE HERRING DIAGNOSTISERT MED BUKSPYTTKJERTELKREFT.
ETTER MANGE ÅRS KAMP FOR Å SPRE KUNNSKAP
OM HELSEPLAGER KNYTTET TIL INDUSTRIELT JORDBRUK,
GIKK HUN DESSVERRE BORT
Vi må være positive.
Ondskap, frykt og slikt er bare ødeleggende.
Vi skal klare det.
Vi har mistet flotte folk som har jobbet med oss,
men det er ikke Guds hensikt at alle får se sluttproduktet.
Vi vet at en rekke problemer kan knyttes til industrielt jordbruk.
Antimikrobiell resistens, infeksjoner, sosial urett.
Betyr det at løsningen
er å gå over til frittgående dyr og småbruk?
Folks forestilling om småbruk stemmer ikke med virkeligheten
når de sier at de kun kjøper fra familiegårder.
Småbrukene jeg besøkte, hadde noen av de verste sykdomstilfellene,
for de har ikke råd til omfattende testing.
Eller forebyggende helsetiltak.
En av årsakene til at afrikansk svineinfluensa herjer i Kina,
skyldes de mange småbøndene.
Når det gjelder overvåking av sykdommer i en dyrebestand,
er det så å si umulig for bøndene å regulere så mange individer.
Og det er upraktisk.
Skal alle ha kjøtt fra frittgående dyr, trenger vi tolv kloder.
Rydding av områder for beitedyr og dyrket jord
er den største drivkraften for avskoging.
Skal småbrukene dekke behovet vårt, trenger vi enda flere beiter.
DEL TRE REPARERING
Uansett om dyrene kommer fra industrigårder eller småbruk,
er det ikke bærekraftig.
Bare se på tallene.
Det er 7,8 milliarder mennesker i verden,
og vi tar livet av om lag 80 milliarder dyr i året.
Jorda livnærer ikke bare oss, men også alle dyrene vi avler opp,
og dyrene spiser 7,3 milliarder tonn med mat.
Vi avskoger områder for å livnære dyrene som livnærer oss.
Utnytting av dyr er hovedårsaken til denne uholdbare situasjonen.
Om vi går tilbake til småbruk, sier vi i bunn og bunn
at problemet er at de fattige spiser animalske produkter.
Om de fattige slutter å spise det, er det plenty igjen til de rike.
Det er en klassisk kolonialistisk tankegang.
Det sjokker meg at noen tenker i de baner i dag.
HVIS MENNESKER SPISTE AVLINGENE
FREMFOR Å GI DEM TIL LIVDYR, VILLE MAN SPART 76 % AV JORDA
Vi kan ikke fø hele verden med det kostholdet vi har nå.
Fortsetter vi slik, har vi til slutt ingen planet.
Her til lands
bruker vi en million hektar av søramerikanske regnskoger
for å fø livdyrene våre. Det er andres jord.
-Og det er kun Storbritannia? -Ja.
Man fôrer dyrene med ressurser som mennesker kan spise.
RESSURSER
Hvis vi skal fortsette å produsere kjøtt,
hvordan skal vi skaffe jorda?
Det er stor global bekymring for avskoging.
Man er opptatt av å bevare skogområdene
for å bekjempe klimaendringene. I Amazonasregnskogen
har man avskoget store områder for å dyrke beitemarker.
Ser man seg rundt i landskapet her,
så har det alt skjedd.
Mesteparten av Storbritannias skogområder har blitt ryddet,
det samme gjelder i resten av verden.
PROFESSOR I EPIDEMIOLOGI
Biomangfold er en forsvarsmekanisme mot zoonotiske sykdommer.
Jo mer biomangfold, desto mindre er sjansen for sykdom,
for mangfoldet i naturen
forhindrer patogener i å spre seg.
Når biomangfoldet reduseres, øker sjansen for sykdomsspredning.
Det er en tap-tap-situasjon for menneskeheten
hvis vi fortsetter som vi gjør.
Nå får dere endelig se det første vaksinestikket.
Vi har nå kommet dit i pandemien at vi leter etter svar.
Vaksiner, behandlinger, respiratorbruk...
Men vi har ikke skjønt tegninga.
90 % av de som har dødd av COVID-19,
hadde minst én underliggende sykdom.
Livsstilssykdommer som diabetes og høyt blodtrykk.
Fremfor å løse problemet med legemidler og behandling,
bør vi snarere ta tak i roten av problemet.
Vi vet at animalske produkter, både kjøtt, melkeprodukter,
fisk, egg og så videre
kan knyttes til hjertesykdom,
diabetes type 2, slag, Alzheimer, enkelte krefttyper.
COVID-19 er ikke årsaken til kroniske lidelser.
Vi har forsøkt å feie problemet under teppet.
Men COVID-19 tvang oss til å avdekke sannheten.
De kroniske lidelsene er årsaken til dødsfallene
og sykehusinnleggelsene under pandemien.
FORSKERKANDIDAT
De fleste dødsfallene er livsstilsrelaterte,
og disse henger ofte sammen med inntak av mettet fett,
dyreprotein og så klart animalske produkter.
Det føles som om jobben min
er å rydde opp rotet som industrilandbruket har skapt,
alle disse helseproblemene.
Det finnes sannsynligvis titusenvis av potensielle virus,
som kan forårsake nye epidemier eller pandemier,
og vi kan ikke lage vaksiner mot alle de titusen virusene
og individuelle behandlinger.
Vi må lære av grunnprinsippene.
F.eks hvilke risikofaktorer som finnes.
Jeg har dårlig samvittighet. Oldebarnet mitt er på vei.
Barnebarnet mitt ligger og føder,
og jeg tviler på at guttungen, Parker,
har noen særlig fremtid.
Det fins ingen garantier for at vi som mennesker kan
leve på kloden for evig. Slik det ser ut nå,
tror jeg ikke vi klarer det.
Jeg har fremdeles tid igjen,
det samme har datteren og sønnen min.
Men gjelder det også barnebarnet mitt, Amy,
og Parker, som kommer til verden i dag?
Det tror jeg ikke.
ETTER 18 MÅNEDER BLE ALICES SAK TRUKKET,
MED RÅD OM AT VETERINÆRER
IKKE BØR ENGASJERE SEG I AKTIVITETER
SOM KAN BRINGE YRKET I VANRY
Det er utfordrende å forklare problemets omfang.
Men jeg skal prøve å bruke min egen erfaring fra bransjen,
en bransje som ikke bare fører oss nærmere en klimakrise,
men også skaper pandemier og globale helsekriser.
Den fører oss nærmere en menneskeskapt krise...
Ja. Er du overrasket over alle kommentarene du fikk på nettet?
Ikke særlig. Altså, jeg visste at det var farlig
å gå etter en multi-milliardindustri
og så å si angripe praksisen deres.
Jeg har fire års erfaring fra veterinæryrket.
Det var faktisk slik det foregikk.
Jeg finner ikke på, og det er ganske frustrerende.
Jeg kunne fint hatt en relativt godt betalt jobb,
blitt flydd jorda rundt
og blitt spandert på av store selskaper og ha en trygg jobb,
men det føltes ikke riktig.
Hvordan tjener du penger, da? Du må ikke si noe.
-Hvordan tjener du...? -Jeg gjør i grunnen ikke det.
Jeg føler at jeg må gjøre dette.
Jeg vet ikke helt hvordan jeg skal løse det økonomisk, men...
Har du en plan for hvordan du skal tjene penger?
Nei, jeg tror jeg...
Nei, det har jeg ikke.
DEL 4 Å GÅ MOT STRØMMEN
Hva ville løsningen din vært?
Jøye meg. Jeg skal prøve å ikke være for politisk.
At alle bør bli veganere?
Det ville løst problemet.
Hvis alle var veganere, kunne vi ha frigjort milliarder hektar jord.
Da behøver vi ikke jorda til å dyrke mat til oss og dyrene.
Det er den mest ineffektive måten å dyrke mat på.
Om vi spiste det vi dyrket,
ville det finnes rikelig med matressurser på jorda,
ikke bare for dagens befolkning, men også fremtidige generasjoner.
Planeten ville vært langt mer bærekraftig
hvis vi ikke spiste kjøtt og animalske produkter.
Det er en omstridt holdning,
men ifølge forskningen må vi det for overleve på planeten vår.
Vi har vært på denne gården i 33 år.
Jeg har dyrket økologisk i mer enn 45 år.
Vi dyrker en rekke ulike grønnsaker og noe frukt.
Vi bruker ingen animalske tilsetninger.
Vi bruker ikke gjødsel, avfall fra slaktehus,
ingen produkter fra dyr.
Vi bruker den jorda vi har.
Vi har gode avlinger og råvarer av høy kvalitet.
Hva ville du sagt til noen
som sa at man ikke kan fø verden uten animalske produkter?
Vi har bevist at det overhodet ikke stemmer.
Produksjonsnivået per hektar er langt høyere
enn de fleste andre gårder, for vi er ikke avhengig av andres jord.
Vi har faktisk mye høyere produksjon.
Karbonavtrykket vårt, sammenlignet med industrigårdene, er ørlite.
Spørsmålet burde egentlig være
hvorvidt vi har råd til å ikke drive jordbruk på denne måten.
Dette er en mye mer produktiv måte å produsere mat på.
Vi må ta tilbake kontrollen over helsa vår.
Heldigvis lar det seg gjøre.
Jeg spiser plantebasert
fordi jeg mener at det er det sunneste kostholdet.
De fleste studier sier
at et plantebasert kosthold med lite fett og sukker
og redusert saltmengde,
indikerer en sunnere livsstil.
Kostholdet er mer næringsrikt
fremfor kaloritett, og det har vi alle godt av.
Dette blir ikke den siste pandemien.
Dersom vi virkelig tar tak i årsaken til problemet,
kan vi forhindre mange sykdommer i fremtiden.
Barna får beskjed om å spise kjøtt for å få i seg nok protein,
men det er regelrett løgn.
De må drikke melk for å få i seg kalsium.
Det er også løgn.
Når man bygger en sivilisasjon på løgn, blir det uholdbart.
For bærekraft handler om å avfinne seg med sannheten.
Sannhet er bærekraftig. Løgner er ikke det.
En av mentorene mine, erkebiskop Desmond Tutu,
sa at vi bruker livet på å dra folk opp fra elva.
Ingen går motstrøms og hindrer dem i å falle uti.
Det vi gjør nå, er sykevern, ikke helsevern.
Hvis vi går motstrøms og lære de unge
om sunn mat og hvordan dyrke det,
hvis går fra å vente på at folk blir syke
til å hindre dem i å bli syke...
Gjør vi det, vil vi leve friskere liv.
Det handler ikke om evig liv, men om livskvalitet mens en lever.
Vi må ikke vente på at myndighetene tar tak,
for da må vi vente lenge.
I mellomtiden kan vi ta en vurdering av hva vi faktisk spiser.
Det som er bra for dyrene, er bra for oss.
Behandler vi dyrene bra, vil det gagne oss.
Det finnes ingen ulemper ved å vise empati
og behandle dyrene bedre.
Det er ingen ulemper, kun fordeler.
Både dyr og mennesker vil dra nytte av det.
Tross alt jeg har snakket om i dag,
så ser jeg lyst på fremtiden.
Kanskje er jeg litt vel optimistisk,
men jeg tror faktisk
at empati er en grunnleggende del av menneskeheten,
og at den vil fortsette å vokse.
Anerkjenner vi det, tror jeg at vi kan forbedre oss.
Vi vet at dyrehold utvilsomt bidrar til klimakrisen.
Det er utvilsomt inhumant for både dyr og mennesker.
Vi vet at det vil bli legemidlenes endelikt
i løpet av vår levetid hvis vi ikke tar ansvar.
Det var fryktelig.
Det skjedde helt forferdelige ting
som jeg måtte være med på.
Hadde jeg ikke fortalt om erfaringene mine
i håp om å skape forandring,
ville det hjemsøkt meg resten av livet.
For å få til en forandring må noen stå frem.
Endring er uunngåelig, men forvandling er bevisst.
Forvandling er noe vi velger bevisst
fordi vi er ubekvem med status quo.
Vi sier at vi kan gjøre noe med saken.
Vi kan faktisk skape forandring.
Et bærekraftig samfunn
er et samfunn som er i tråd med sannheten.
Som er i tråd med moralen.
Vi må forvandle oss selv dersom vi vil forvandle verden.
Jeg hadde tenkt å si...
Da dere spurte om hva som bekymrer meg i hverdagen,
ville jeg si
at samfunnets manglende tro på vitenskapen bekymrer meg.
Da tilføyer jeg det.
Tekst: Elisabeth Sihvo Olsen www.plint.com