Downloaded from YTS.MX
[muzică populară de jale]
Official YIFY movies site: YTS.MX
[ciripit]
[strigăte de femeie]
[țipă, gâfâie]
[efort]
[tușește]
[vâlvătaie]
[efort]
[țipă]
Na, c-o făcurăți!
Asta mi-e răsplata!
Trudesc tot anu' de mi se frâng oasele ca să aveți voi ce pune în gură,
și uite...
Tu la ce te uiți așa?
Băiatu' lu' mama...
[râde]
[râsete]
- Potolește-te! - [râde]
[râde]
- [durere] - Nu vă potoliți? Diavolilor!
Mai faceți și risipă?
Puneți mâna și adunați de pe jos, că jar mâncați.
N-are omu' odihnă de drăcăriile voastre.
Numai de pagube și de stricăciuni sunteți buni.
Să puneți mâna și să mișcați ceva prin casă
nici nu-ncape vorbă.
Prafu' și pulberea s-o alege de voi și de locșorul ăsta când n-oi mai fi io.
Hai și toarnă-mi niște apă.
Hai! Și cu ăsta mic ce-aveți, mă,
de nu-i dați pace? Ce rău v-a făcut de-l tot chinuiți, săracu'?
Aoleu, multă minte vă mai trebuie să vă legați de ăl mai neputincios
în loc să vă purtați ca niște frați și să-i duceți de grijă.
Mă!
Ascultați bine la mine!
Ori vă băgați mințile-n cap,
ori vi le-ndes io cu jordia!
Ați priceput?
Ați priceput ori n-ați priceput?
- Tartorilor! - [amândoi] Da!
Păi așa!
Hai, valea!
Valea, să nu vă mai văd! Valea de-aici!
Acu' ce-i de făcut?
Ia nu-ți mai face tu griji de ziua de mâine.
Ajunge zilei necazul ei. Hai!
Mergi și tu și te culcă.
[cotcodăcit, cântat de cocoș]
Sculați odată că trece ziua pe lângă voi!
Voi n-auziți?
Sculați odată și puneți mâna să vă-mbrăcați c-aveți treabă!
Hai, dacă vreți să și mâncați!
[băiat 2] Nu mai mânca, mă!
[băiat 1] Lasă-mi și mie!
- [băiat 2] Nu mai mânca! - [băiat 1] Lasă-mi și mie!
- Dă, mă, și mie! - N-am!
[băiat 1] Hai, mă haplea, c-ai mai mâncat o dată azi!
Să nu vă-mpingă păcatu' să vă faceți pierduți!
- Mă... Mă! - [băiat 1] Dă-mi, mă, și mie!
- [băiat 2] Nu, lasă-mă! - [băiat 1] Dă-mi, mă, și mie!
[băiat 2] Nu!
[efort]
[cotcodăcit]
[râsete]
Bă!
[mormăie]
[băiat 2, durere]
Gata, gata, gata!
Ia-l p-ăsta mic!
Bă!
Lasă, mă, lopata!
Ia și sapă!
[băiat 1, urlă ca un lup]
[oftează]
[cotcodăcit]
[muzică prevestitoare de rău]
[se sperie]
Na, drăcie!
- Un' ți-e capu', copile? - E cineva sus...
Fugi și le pune colo pe masă
și vezi cum faci, poate le spargi și pe restu',
că de pe jos le mâncăm.
- [băiat 3] Mămucă! - Diavoli.
Parc-aș vorbi cu pereții.
Îmi usuc gura de pomană, că ei tot cum îi taie capu' fac.
Așchia nu sare departe de trunchi.
Încotro au apucat-o? Știi?
Da.
Fugi, adă-i înapoi.
Și de n-or vrea, să le spui că la noapte dorm în câmp cu animalele,
ca io-n casă nu i-oi mai primi.
Și hai repejor că am o vorbă cu voi.
Bădică!
[croncănit]
Bădică!
A zis mămuca să veniți acasă!
[croncănit]
[muzică stranie]
[gâfâie]
[croncănit]
Ah!
[râsete]
[băiat 1] Aoleu!
[băiat 1] Da'...
unde te grăbești așa?
Dă-mi drumu'!
Mă duc acasă, să-i arăt lu' mămuca ce mi-ați făcut!
Da, repede la mămuca, la mămuca...
Da' ce să-i zici lu' mămuca?
C-ați aruncat cu bolovanu'...
De ce minți, pârâciosule?
Ne-ai văzut pe noi aruncând vreun bolovan?
Ce faci, mucosule?
Ia să-ți dau eu, să ai ce-i duce lu' mămuca!
Ah!
[băiat 1] 'Tu-ți cristoșelnița mă-tii!
[efort]
[se sperie]
Bată-te...
Bună vreme, cumătră!
Bună vreme, om bun.
[își scuipă în sân]
Că m-ai și umplut de sperieți, cumetre...
Las' c-așa mai trece amorțeala.
E, da?
C-o fi vreme pentru așa ceva!
Da', ia spune,
ce vânt te-a abătut p-aci?
Iaca-n treacăt...
Ieri...
un nor mare și negru de fum s-a 'nălțat dinspre gospodăria dumitale.
Am socotit...
Mai bine pun rău-nainte și dau o fugă să-ntreb de sănătate.
Sănătoși, cumetre!
Sănătoși!
Și nici casa n-o ars...
Iaca, o prins foc grânaru'.
Scrum s-o făcut!
Și el, și tot ce era-năuntru.
Nu mai spune...
Da' cum așa?
Cum, necum, iaca s-o-ntâmplat!
[bărbat, țâțâie]
Mai mare prăpădu'.
Treabă ușoară n-are cum să fie.
[femeie, efort]
Femeie singură...
E, lasă cumetre, că n-o fi chiar așa de rău.
- Ia... - Zău cumetre, nu-i nevoie...
Las' că are cin' să-mi ție de urât.
Măcar că mai sunt și singură.
Apăi, atunci chiar mă știu norocos de-am nimerit taman acu'.
Te ții de șotii, cumetre, iar eu nu mai îmi văd capu' de treburi.
Știu, cumătră.
Dumneata ești femeie sârguincioasă, nu-i vorbă.
Așa cum e și dat de la Dumnezeu să fie...
Cu grijă de cei născuți,
cu grijă de gospodărie, da'...
Da' întreb și io așa...
De dumneata să nu se-ngrijească nime'?
Parcă nu-i tocmai firesc...
fără om la casă.
Omu' meu și prietenu' dumitale s-o dus, cumetre.
Unde mai pui că...
dusă-i și vârsta.
Nu...
Astea-s treburi de-ale tinereții.
E hai, cumătră...
Femeie îndârjită și focoasă ca dumneata?
Să mă ierți, cumetre,
da' n-am cu ce te primi de-asta dată.
Data viitoare, te-oi aștepta cu masa pusă.
Atunci mi-oi spăla păcatele.
Da'... pe unde umblă gâgâlicii, de nu le-aud glasu'?
Păi numa' ei știu!
Crezi că-mi spun când pleacă, ori încotro se duc?
[bărbat, râde ușor]
Apoi la vârsta lor, știi dumneata cum e.
Asculți mai mult de picioare și mai puțin de cuget.
Numa' să nu s-apuce să umble prin gospodăriile altora, c-atunci...
Atunci atât le trebuie, că-i și leg!
Da' nu-ți bate dumneata capu', că nu stau plecați multă vreme.
Imediat îi mână foamea-napoi și-i vezi cum vin întrecându-se.
E...
Iar eu nici focu' nu l-am ațâțat.
Mergi sănătos, cumetre.
Și dacă te-oi trezi cu vreunu' dintre ei
nepoftit, la dumneata-n bătătură...
Apăi dinspre partea mea, să știi că poți să-i pui și pielea pe băț.
Că io nu m-oi supăra.
Asta poți s-o crezi...
Nu, cumătră!
Eu unu' m-am jurat că nu ți-aș vătăma niciodată copilașii.
Da' mai știi peste cine-or da de ți-i face de ocară?
Așa e.
[bărbat, râde ușor]
E.
Rău cu rău...
da' e mai rău fără rău.
Ascultă dumneata la mine.
Omul singur se dă de pereți.
Cred.
Să fii sănătoasă, cumătră!
Și ne-om mai vedea.
Da' cum să nu, da, da...
Mergi sănătos, cumetre...
Mergi sănătos.
Doamne apără și păzește...
[băiat 2] Pe unde-a luat-o?
[băiat 1] Hai pe-aici!
Vino-ncoa'!
[băiat 2, scuipă] Am pământ și-n gură.
Parcă l-a-nghițit pământu'.
Hai, lasă!
Hai, că nu-l mai găsim!
Ei las' că-i veni tu acas'...
Și-om avea noi altă vorbă!
[femeie] Ia uite-i, mă!
[femeie] Ce-am vorbit eu, mă, cu voi?
Că pun iar smetia pe spinarea voastră!
[femeie, uimire]
Ce-i, maică, pe tine?
Îl las în grija voastră!
Băgați de seamă,
să nu aud că l-ați chinuit, ori că l-ați amăgit că jar mâncați!
Mă întorc înainte de înserat.
Așa că purtați-vă omenește măcar câteva ceasuri.
Pot să am nădejde-n voi?
- Pot sau nu pot? - Da, mămucă! Să nu ai nicio grijă.
Noi suntem odată băieți și ce-am vorbit odată, vorbit rămâne!
Dacă-i așa...
atunci hai...
La masă.
Drum în sat îmi trebuia mie acu'.
Ehe...
Aveți noroc că n-a dat ninsoarea, că pe voi vă trimeteam.
Să vedem, v-ați fi descurcat?
Ca doar sunteți bărbați.
Te-ai fi dus și tu cu ei?
Nu te-ai fi dus, că te chinuie ăștia...
[băiat 1, băiat 2, râsete]
Mămucă, ne spui o poveste?
V-oi spune...
Era odată o babă și-un moșneag,
și baba avea o găină, și moșneagu' un cucoș.
Și găină babii se oua...
P-asta o știm!
[băiat 2] Nu ne spui una nouă?
Da!
Ei bine...
Era odată o capră care avea trei iezi.
Iedul cel mare și cel mijlociu dau prin băț de obraznici ce erau...
Iar cel mic era harnic și cuminte.
Vorba ceea: sunt cinci degete la o mână și nu seamănă toate unu' cu altul.
Într-o zi, capra cheamă iezii de pe-afară și le zice:
Dragii mamei copilași,
eu mă duc în pădure ca să mai aduc ceva de-a mâncării...
[băiat 1, sforăit]
[respiră rapid]
[urinează]
[respirație grea]
[croncănit]
[femeie, cântă] ♪ Trei iezi cucuieți ♪
♪ Ușa mamei descuieți ♪
♪ Că mama v-aduce vouă ♪
♪ Frunze-n buze ♪
♪ Lapte-n țâțe ♪
♪ Drob de sare în spinare ♪
♪ Mălăieș în călcâieș ♪
♪ Smoc de flori pe subsuori ♪
[femeie] Încuieți ușa după mine.
Ascultați unul de altul.
Și să nu cumva să deschideți până n-ați auzi glasul meu.
[croncănit]
[respiră greu]
[trage zăvorul]
Ia, acu' unde te mai pitești?
Hai, nu bâzâi?
- [băiat 1] Ah! - [băiat 2] Bă!
[băiat 1] Ei...
- Vino-ncoa' pocitură! - Unde fugi?
[scârțâit]
[băiat 1, efort]
[băiat 1] Hai după el!
Hai după el!
Hai, ce, ți-e frică?
[pași]
Hai.
Hai, vii?
Dă-te mai așa.
Stai că vezi tu...
[fluierat]
Pace?
Vezi ceva?
Nimic
[băiat 1] O fi trecut cineva...
Ăla era cântecelu' lu' mămuca!
Nu. Ne-a zis să nu cumva să deschidem până n-om auzi glasul ei.
Asta nu-i mămuca!
Apăi cine e?
Nu știu...
Vă rog, nu deschideți! Ieri era cineva sus în deal!
[fluierat]
Nu-i mămuca...
Apăi cine e dacă nu-i ea?
Asta nu-i mămuca!
Vă rog, nu deschideți, că-i vai și-amar de noi!
Apăi, da'...
Nu spun eu bine?
De-atunci e rău în lume, de când a ajuns coada să fie cap!
[băiat 3] Bădică! Vă rog!
Bădică, vă rog, ascultați-mă și pe mine!
[muzică prevestitoare de rău]
[băiat 1, efort]
[băiat 1, respiră repede de frică]
[pași]
[bărbat] Vino aici!
Hai!
- [bărbat] Vino aici! - [băiat 1] Nu!
[își înăbușă țipătul]
[înfundat] Cumătră...
[geme de plăcere]
[scârțâit]
[bărbat] Ghiduș, ghiduș, ghiduș...
Aici mi-ai fost?
[băiat 2, respiră repede de frică]
Nu!
[băiat 2, țipă]
Nănașule!
Nu!
Nănașule, nu!
[țipă de durere]
[scârțâit]
[băiat 2, țipă de durere]
[băiat 2, geme]
[taie]
[oftează]
[scârțâit]
Hmm...
[scârțâit]
[oftează]
Hmm!
Nu știu...
Părerea m-a amăgit?
Ori am auzit mai multe glasuri?
[efort]
Unde să fie?
[oftează]
[efort]
[oftează]
[bărbat, cântă] ♪ Trei iezi cucuieți ♪
♪ Ușa mamei descuieți ♪
♪ Că mama v-aduce vouă ♪
♪ Frunze-n buze ♪
♪ Lapte-n țâțe ♪
♪ Drob de sare în spinare ♪
♪ Mălăieș în călcâieș ♪
♪ Smoc de flori pe subsuori ♪
[fredonează]
[lovituri de topor, efort]
[băiat 3, își înăbușă țipătul]
[respiră precipitat]
[respiră greu]
[pași]
[suspină]
[țipă] Nu!
Nu!
[femeie, plânge]
Nu!
[țipă]
[femeie, țipă] Nu!
[plânge]
[scârțâit de ușă]
[suspină]
Puiu' mamii!
Puiu' mamii...
Puiu' mamii! Puiul meu!
[femeie, băiat 3, plâng]
[groază]
[plânge]
Ce-a fost, mamă, aici?
Ce-a fost aici?
Am auzit pe cineva fluierând afară...
Pe cine, mamă?
Și ei au dat fuga la ușă să deschidă!
Cui, mamă, cui să deschidă?
Io am încercat să mă împotrivesc,
da' n-au vrut să m-asculte și tot ca ei au făcut.
Ș-atunci?
Ș-atunci eu m-am vârât iute în horn,
iar frate-meu cel mijlociu, în cherșin.
Iar cel mare s-a dat cu nepăsare după ușă și a tras zăvorul.
Și?
Nănașu'...
A dat buzna peste noi.
Cine?
Cumătru' tău...
[femeie, respiră precipitat]
[muzică de jale]
[femeie, suspină]
Copilașii mei...
[femeie, freacă pereții]
[femeie] Hai în pat, c-ai amorțit aici.
[femeie, respiră greu]
Mama?
[se sperie]
[bărbat] Ghiduș...
Ghiduș...
[se sperie]
Ce-i, mamă?
Ce-i cu tine, ce e?
Gata, gata, gata...
[băiat 3, plânge]
Nu-i nimic.
Gata cu mama...
[femeie, sâsâie]
Gata, puiu', gata...
Gata.
Hai...
Hai fuga, fuga, fuga!
Hai!
Așa, hai.
[femeie, suspinând] Nimic n-a rămas de ei... Nimic n-a rămas...
Puii mamii, puișori!
Puii mamii!
Puii mamii, pui, pui!
Dihanie spurcată!
M-a văzut văduvă sărmană...
cu o casă de copii...
și și-a bătut joc de casa mea.
Ei lasă!
Nicio faptă fără plată!
[cioplește]
[femeie, suflă]
Mai bine lasă-l în plata lui Dumnezeu.
Nu spui tu mereu:
„Nici pe dracu' să-l vezi, da' nici cruce să-ți faci”?
Ba nu, dragu' mamii.
Că pân' la Dumnezeu, sfinții-ți iau sufletu'.
Apoi ține tu minte, copile, ce-ți spun io.
Că de i-o mai da lu' nănașu' să vie pe aci...
apăi a vedea el.
Ticălosu' și mangositu'!
Încă se rânjea la mine și-mi făcea cu măseaua.
Ei, taci cumetre, că te-oi dobzăla io.
Ia, de-acu' să-nceapă fapta.
[femeie, sapă]
Io mă duc până-n vale.
Mă-ntorc numaidecât.
Tu să nu fii îngrijorat, da?
Hai.
Uite acu' am venit.
[muzică de jale]
[croncănit]
[sforăie]
[vreascuri trosnind]
Bună vreme, cumătră!
Da' ce vânt te-a abătut pe aici?
Bună să-ți fie inima,
cum ți-i căutătura.
Ia, nu știi dumneata?
Nevoia te duce unde nu ți-i voia.
Ce nevoie, cumătriță dragă?
Ia...
Nu știu cine a fost pe la mine pe-acasă în lipsa mea...
da' știu că mi-a făcut-o bună.
Ca ce fel?
A găsit copiii singurei...
I-a ucis și i-a crâmpoțit de i-am jelit de milă.
Da'... Nu mai spune!
Iaca, de-acum...
ori dacă spun, ori dacă nu spun...
...tot atâta mi-i.
Ei, mititeii, s-au dus către Domnu'!
De aceea am făcut și io un praznic de pomenire,
în cinstea Sfintei Treimi.
Și am zis să te poftesc și pe dumneata.
Bucuros, cumătră dragă, bucuros!
Da' mai bucuros eram dacă mă chemai la nuntă.
Te cred, cumetre, te cred.
D-apoi da' nu-i cum vrem noi,
ci cum vrea Cel de sus.
[se sperie]
[ciocănit în ușă]
[femeie] Deschide, mamă, eu sunt!
[ciocănit în ușă]
Hai, ajută-mă să pun masa!
[femeie] Iaca, am făcut și eu un praznic după puterea mea.
Și-am zis să te poftesc și pe dumneata.
Ca să mă mai mângâi.
Doamne, cumetre, Doamne...
De ce ți-e mai drag pe lume, de-aceea n-ai parte.
Apăi, da, cumătră,
când ar ști omu' ce-ar păți,
dinainte s-ar păzi.
Șezi bine.
Și ospătează colea din ce-a dat Dumnezeu.
Zău, nu știu cum...
da' parcă-i un făcut de ne nimerim mereu așa...
numa' noi.
E...
Știi cum îi lumea...
Io vorbă-am dat, și voie bună.
Da'-i tânără vremea.
Dumneata ia și mănâncă liniștit!
[bărbat] Hmm!
Dumnezeu să-i ierte pe cei răposați!
Că bune sarmale ai făcut!
Să fie de sufletu' lor!
Să fie!
Și focu', și pucioasa să se lege
de sufletu' celui ce i-a luat de lângă mama lor.
Mama lor...
Doamne, cumetre, Doamne...
Numai văduvă să nu mai fie cineva...
Nu-ți mai face și dumneata...
atâta inimă rea...
că odată...
cu toții mergem acolo.
Cu toții...
Așa-i, nu-i vorbă...
Da', sărmanii, de cruzi s-au dus.
Se pare că și lui Dumnezeu tot puișorii cei tineri îi plac.
[râde răutăcios]
Dacă i-ar fi luat Dumnezeu ar mai fi...
Da' așa...
Ce faci, cumetre?
Ce faci?
Dă-mi drumu'!
Dă-mi... dă-mi drumu'!
Lasă-mă!
Lasă-mă, lasă-mă!
- Mamă? - [femeie] Lasă-mă! Ce faci? Lasă-mă!
Lasă-mă, cumetre!
- [femeie] Lasă-mă! - [băiat 3] Mamă!
Hai, ad-o aicea!
[bărbat, mârâie]
Hai!
[femeie] Să crești mare!
Ia uite...
Da' pe unde-ai stat pitit, ghidușel,
de nu te-am văzut pân-acuma?
Ia... Ia hai aici la nănășelu', să te pupe el!
Ia lasă-l. Lasă-l pe nănășelu', că se răcesc sarmalele.
Hai, treci și mănâncă și tu!
Da' lasă-l, cumătră, că oricum frig.
Până se mai răcesc,
mai stăm și noi de vorbă așa, ca-ntre bărbați.
[bărbat, se vaită]
Ce-i...
Acu' scoate, cumetre, ce-ai mâncat.
[vâlvătaie]
[bărbat, țipă]
[bărbat] Scoate-mă!
[bărbat, țipă]
Scoate-mă că arde inima-n mine!
Lasă, cumetre, că așa a ars inima și-n mine după puișorii mei!
[femeie, râde răutăcios]
- [bărbat, țipă] Ard! - Lui Dumnezeu îi plac
puișorii de cei tineri? Ha?
- Ei lasă... - Cumătră!
Las' că mie-mi plac și d-ăi mai bătrâni.
- [bărbat, țipă] Nu mă lăsa! - Numai să fie bine fripți!
- [bărbat, țipă] Ard! - Ie-te 'colea!
Ie-te 'colea! Să treacă focu' prin ei!
[bărbat, țipă] Nu mă lăsa!
[bărbat, țipă] Mor!
- Arzi, cumetre, mori! - [bărbat] Scoate-mă!
Că nici viu nu ești bun!
[bărbat] Scoate-mă!
Mai ții minte, dihanie spurcată?
Scoate-mă!
Cum te-ai jurat că nu mi-i răni puișorii?
[bărbat, se vaită]
[bărbat] Ard!
[bărbat] Mor!
Mor!
Moarte pentru moarte, cumetre...
[bărbat, se vaită]
Arsură pentru arsură.