Downloaded from YTS.MX
Cape Cod er hele New Englands sommerlegeplads.
Men lige ud for stranden ser man et stigende antal store, hvide hajer,
Official YIFY movies site: YTS.MX
som jager på en måde, der ikke er set før.
Ud for kysten ved Cape Cod, under et formodet hajangreb,
blev en badegæst bidt i benet og hurtigt kørt på hospitalet.
Med ny viden og opsigtsvækkende opdagelser,
Det er utroligt, så hurtigt de her dyr bevæger sig.
Forskere håber på at kunne forudsige hajens adfærd,
Jeg har mærket hvidhajer så tæt på som 7 meter fra kysten.
For at beskytte folk.
[OVERSÆT IKKE]
I det nordøstlige USA,
strækker Cape Cod sig ud fra Massachusetts' kystlinje,
fyldt med badebyer.
Sommeren er højsæson for både turister og hajer.
Det er her, de store hvidhajer kommer for at jage et stigende antal sæler.
Lige i nærheden af badebyer og strande.
Med 5 angreb på 10 år, hvor et havde en dødelig udgang, er det
vigtigt at vide, hvornår det er sikkert at gå i vandet.
Du har de hvide hajer, der kommer tilbage i stigende antal.
Du har sælbestandene, der er blevet genoprettet, men vi har et problem.
Vi har menneskers aktiviteter, der overlapper.
Som forælder har jeg det svært med at se på,
når min datter gå længere ud i vandet end til navlen,
fordi der er en meget reel chance for, at der
er hvidhajer præcis dér, hvor hun svømmer.
For at forhindre flere angreb arbjeder forskerne Greg Skomal og Megan Winton,
sammen med Atlantic White Shark Conservancy,
på at gøre det nemmere at forudsige hajaktivitet.
Vi ønsker at være bedre til at rådgive
offentlige sikkerhedsansatte, strandgæster
DR. GREG SKOMAL, FISKERIBIOLOG
om, hvor dyrene befinder sig,
og hvornår og hvor de jager sæler.
For at afgøre, hvor en haj vil være, og hvornår, mærker de,
opsporer og filmer hvidhajer hele vejen rundt om halvøen.
Et af de spørgsmål, vi har arbejdet på at
besvare siden 2014, er, hvordan vi regner ud
MEGAN WINTON, FORSKER
hvor mange hvidhajer, der kommer her hvert år.
Kan man anslå et samlet antal hvidhajer i Cape Cod,
vil det være første gang.
Hver gang vi stævner ud, ser vi nye hajer.
Greg og Megan ønsker at vide, hvordan hajen bruger det enestående
undervandsterræn til sæljagt. Herunder de sidste sekunder før et angreb.
Men først skal de finde en.
- Herovre. Klokken to, John. - Ok, vi har den, Wayne.
Spottere er i stand til forholdsvist let at finde hajerne.
Klokken 1, nu.
Bunden består af smukt, hvidt sand, som står i god kontrast
til hajernes mørkegrå kroppe.
Nu lige under mig.
Wayne leder forskningsfartøjet hen til hajen.
Et par hundrede meter.
- Vi sniger os ind på den. - Lige der!
Så laver vi undervandsoptagelser af den med et GoPro.
Se den fisk, se på den! Den vurderer os!
Hvis det sænkes ned i den rigtige dybde, mærker han det.
Kom så!
Nice. Noget nær perfekt.
Hver gang vi gør det her, indsamler vi alle mulige informationer,
hvor vi observerer den, vandets temperatur,
vanddybden, hvor stort dyret er.
Det vil vi gøre flere gange i løbet af dagen.
De filmer hajer med alle mulige former, størrelser og personligheder.
Åh, den svømmede ind i kameraet!
Han er helt sikkert tændt. De små har tendens til at være hidsige.
Han kommer tilbage til båden. Lad os se, hvad han gør!
Den har mange skrammer fra sælerne, den har forsøgt sig!
Yngre, mindre hajer, som den her, er mere uerfarne jægere.
Måske er de ikke så gode til det, finpudser stadig deres færdigheder.
Sæler er store dyr.
De er selv dygtige rovdyr.
De har store kløer og tænder. Så lykkes det ikke hajerne,
at slå dem ud første gang, vil sælen kæmpe.
Vi kalder det sæludslæt. De kan have skrammer overalt i ansigtet.
Og på nogle af hajerne,
især på nogle af de mindre hajer,
som nok ikke har regnet ud, hvordan man ordner en sæl,
ser vi omfattende ar fra sæler.
Hvert eneste mærke hjælper med at katalogisere og tracke hajerne.
Fik den!
Ikke dårligt! Se der!
Den er bag os!
Han ramte, den ramte os!
Han er ikke glad for os.
Jeg fik torpedo-vibes fra den!
Fornemmede at han skulle til at tage afsæt
fordi han begyndte at svømme hurtigere,
og så vendte han rundt og slog til, stødte ind i båden!
Vi vidste, at den haj var ophidset.
Jeg tror, den trænger til føde, og det er
det, jeg bekymrer mig om. I tilfælde af, at en surfer, en dykker,
svømmer herude.
Utroligt.
Forskningen tyder på, at bestanden er stigende,
men, hvor mange hajer er der egentlig?
Vi har siden 2014 foretaget intense undersøgelser af bestanden,
hvor vi to gange om ugen stævner ud, får undervandsoptagelser,
og laver et decideret katalog over de hvide hajer ved Cape Cod.
Det vi gør nu er at bruge vores information til
at regne os frem til antal i bestanden.
De har registreret flere hundrede,
men tror, at det samlede antal kan være endnu højere.
Sagde du til mig for 25 år siden,
at der heromkring vil være masser af sælspisende hvidhajer,
og at jeg ville mærke dem, ville jeg have kaldt dig tosset.
Vi har nu mærket over 250 hvidhajer i løbet af de sidste ti år,
og jeg kunne ikke forestille mig det,
men det er rent faktisk et naturligt økosystem, der er på vej tilbage.
Grunden til det? Sæler.
Før 1970'erne betragtede fiskere sæler som konkurrenter og dræbte dem.
Der blev tyndet ud i bestanden.
Uden en fast fødekilde forsvandt hajerne.
I mange generationer var der kun få sæler, og den hvide haj var sjælden.
I 1972 blev sælen erklæret fredet
i henhold til loven om beskyttelse af havpattedyr.
Det anslås, at der nu er op til 50 tusind sæler i området ved Cape Cod.
Antallet er stigende.
Det samme gælder for hajerne.
Vi har det her utrolige, naturlige økosystem, hvor
vi har rovdyret, hvidhajen, og byttet, sælen.
Så har vi folk, der besøger stedet, som
forstyrrer forholdet mellen rov- og byttedyr.
Vi indså, at det er vigtigt at tænke på den offentlige sikkerhed.
Og så startede vi for alvor med at se nærmere på
hvidhajens adfærd som rovdyr.
I resten af verden er hvidhajerne bagholdsjægere.
De stiger op fra dybet, som raketter, med stor styrke.
Men ikke på Cape Cod.
Her er strandene omkranset af lavvandede sandbanker.
Uden dybdefordelen er det sværere for hajerne at fange sælerne.
De skal jage klogt.
Greg og Megans mission er at finde ud af, hvordan de gør.
Hvidhajens jagtstrategi handler om list.
Se hvor tæt sælerne er på stranden.
De ved at holder de sig til det lave vand, kan hajerne ikke nå dem.
Det vi ser, er hajer, der virkelig
udfordrer sig selv på det lave vand.
Se på dem her, ud for kystlinjen,
de cruiser egentlig bare langs kysten
og venter på, at en sæl svømmer herud ved en fejl.
På stranden er der ingen trussel. Men sæler spiser jo fisk.
Så de bliver nødt til at forlade sikkerheden inde ved stranden.
For hajerne er hver eneste sæl i vandet, en chance for et kalorierigt måltid.
For at overleve skal en stor hvidhaj spise ca. 20 kg spæk om ugen.
Den vil risikere alt for det.
I det lave vand har en hun dræbt en sæl,
men det er kun den halve kamp.
Strømmen skubber kadaveret ind i surfzonen,
og uden for hajens rækkevidde.
Men hunnen forbliver tæt på.
Hun rykker sine grænser i sit forsøg på at nå sælen i det lave vand!
Kan hun ikke få fat i den, spilder hun dyrbare kræfter.
Hun er på lavt vand.
Du kan se vandet trække op omkring rygfinnen, når hun svømmer ind.
Men sælen er uden for rækkevidde.
Blod fra sælen har tiltrukket flere hajer mod området.
Det er nu eller aldrig for den store hun.
Et måltid, så rigt på fedt og protein, er indsatsen, risikoen og prisen værd.
En sæl er et godt måltid for en hvidhaj.
Det er ikke det eneste, de spiser.
Men en sæl svarer til at spise hundreder eller
tusinder af fisk, rent næringsmæssigt.
At fange en sæl er ikke let. 8 ud af 10 gange vil hajens forsøg mislykkes.
Succes eller ej, at rovhajerne vender tilbage
til det, der er blevet lidt af et turistmekka, kan blive farligt.
Greg og Megan ønsker at blive bedre til at forstå, hvad det er hajerne gør.
Vi ønsker at forstå deres adfærd,
hvordan de tager beslutningen om, hvor
og hvornår de angriber og dræber en sæl.
Men det at se angrebsøjeblikket
er meget ualmindeligt, og at filme det er endnu sjældnere.
Så de har været med til at udvikle ny
kamerateknologi, som aldrig har været brugt før på Cape Cod.
For første gang optager mærkerne
enestående adfærd hos hvidhajen fra kilden selv.
Mærket har et indbygget kamera,
Så man kan optage alt, hvad hajen gør.
Seeren vil dybest set kunne ride på ryggen af hajen i et par dage
og følge med i dyrets adfærd.
Hajen vil udvise forskellige former for adfærd, og vi vil
registrere denne, ikke hver time, ikke hvert minut, men hvert sekund.
Herovre, klokken 2, John. Ret dybt.
CAT-mærket har samme enhed, som alle har i deres smartphone,
som tracker din aktivitet. Den har et 3D accelerometer,
der 20 gange i sekundet,
gemmer dyrets bevægelser og adfærd.
Åh!
- Smuk fisk - Dens størrelse, den er smuk.
Jeg kan ikke se et mærke.
Det er Curvy Sloth!
En 3,5 meter lang hvidhaj.
Måske er det ikke særligt videnskabeligt at give hvidhajer kælenavne.
Men det hjælper os med at huske, hvem de er.
Åh, det er Curvy Sloth.
Mange mennesker tror, at en haj bare er en haj.
Men de har masser af unikke træk og egenskaber,
og forskellige farvemønstre,
som giver os mulighed for at genkende dem fra overfladen.
- Det bliver svært, er magneterne af? - Jep!
Så er vi klar!
Han bevæger sig lidt til venstre, John.
CAT-mærket skal placeres rigtigt,
så kameraet kan fange Curvy Sloths bevægelser.
Sænk farten.
Han kan lide at svømme op til overfladen, så vi får ham bare næste gang.
Vi ser dem gøre det her indimellem, og har lært af mærkerne, at de ligesom
laver de her hoppende dyk.
Den her skal bare op lige nu og mærkes!
Kom nu, kom op til overfladen.
Nice, fantastisk!
- Ja! - Juhu!
Nu venter vi bare, og ser hvad Curvy Sloth gør næst.
Åh, der er den!
Han er lige der!
Den jager tæt på.
Så den haj, der lige er blevet mærket,
Curvy Sloth, er lige nu på vej ind mod nogle sæler virkelig tæt på stranden.
- Den gør præcis, hvad vi vil have den til. - Nemlig.
Det er det studiet handler om, nemlig at karakterisere
adfærden og lære mere om, hvordan hajerne jager
sælerne i vandene ud for vores strande.
Vi ønsker at regne ud, hvornår, hvor og hvordan hvidhajerne angriber
og dræber byttet, sælerne.
Kan vi finde mønstre i adfærden, så får vi evnen
til at forudsige, hvor dyrene vil være
set i forhold til både menneskelig aktivitet og adfærd i forhold til føde.
Værktøjet her lader os gøre dette.
Det vil tage et par dage før mærket slipper taget i hajen.
Får Greg og Megan adgang til mærkets radiosignal,
kan de hente dets værdifulde data.
Og måske detaljerede videooptagelser af et angreb.
- Ok, vi har den Wayne - Ja, klokken ét.
Sker det ved højvande, lavvande, i dagslys, om natten.
Vi benytter alle slags værktøjer til bedre at forstå,
hvilke miljømæssige forhold, der fører til hændelsen.
Er tilbage, går til styrbord nu.
Den bedste chance for at se en haj, er fra luften.
Heroppe fra min synsvinkel er mængden af hajer,
WAYNE DAVIS, PILOT
jeg ser, uendeligt meget større end det andre ser. Uendeligt.
Standardbilledet af en hvidhaj
er med finnen i vandoverfladen,
ligesom i filmen Dødens Gab, og sådan er det næsten aldrig.
De er under vandet. Derfor laver jeg, det jeg gør.
Den eneste måde, du kan finde en haj på, er med et fly.
Jeg har set mange næsten-ulykker, hvor hvidhajer forsøger at spise en sæl.
Men ofte er sælerne meget, meget opmærksomme og adrætte.
Her hopper sælen hurtigt til siden, vender 180 eller 270 grader.
Den kommer bagom hajen, hvor der er sikkert.
Selv fra et fugleperspektiv ser Wayne kun forsøg på prædation
et par gange om året.
Men det er ikke det eneste, han ser.
Folk på stranden ved ikke, at hajerne er der.
De svømmer i nærheden af de badende og tæt på surferne.
Farlige interaktioner med mennesker er ret sjældne.
Men du skal være opmærksom.
Turismen er rygraden i halvøens økonomi.
Om sommeren fordobles indbyggerantallet,
og det samme gør antallet af strandgæster.
Det er også hajernes prime time.
I løbet af de sidste ti år har Cape Cod oplevet fem hajangreb på mennesker.
Det seneste, i 2018, med dødelig udgang.
Offeret blev kørt på sygehuset, hvor han blev erklæret død.
Men de fleste badegæster,
turister og lokale, har ikke ændret deres svømmevaner.
Lokalbefolkningen bekymrer sig om konsekvenserne for turismen.
Men ligesom de store hvidhajer, er antallet af turister også stigende.
Store hajer så tæt på stranden giver grobund for hajturisme.
Sælturisme tiltrækker også en vis menneskemængde.
Med flere mennesker i vandet, har forståelsen for
hvordan hajer jager aldrig været vigtigere.
Havbundsøkolog Bryan Legare fra Centeret for Kyststudier,
arbejder med Greg og Megan, om at forudsige hajens adfærd.
Det er godt
Det, han opdager, er et vigtigt spor.
Han observerer hvidhajernes bevægelser. Over havbunden og sandrevlerne.
I en skala, det aldrig er blevet gjort før heromkring.
Indtil videre, \
forstår vi, hvordan hajer
BRYAN LEGARE, HAVBUNDSØKOLOG
bevæger sig fra strand til strand, kilometer væk.
Men som strandgæst fortæller det mig ikke,
hvor hajen befinder sig i forhold til mennesker.
Vi har brug for en måde, hvorpå vi kan måle dyrene i en meget
finere skala for at se, hvordan de bruger revlerne,
bassinerne, bølgerne og strømmene.
Første skridt er en sonarundersøgelse, der viser halvøens havbund.
På de mest detaljerede kort over halvøens undervandsterræn, der findes.
Ved at bruge kortene fandt han en måde at observere hajens
bevægelser på, skaleret i øjeblikke.
Her har vi tusindvis af individuelle lokationer
for omkring 60 forskellige hajer, der var til stede,
en hver anden time gennem hele sommeren 2021.
Hver rød prik angiver, hvor en haj har været.
Det vi kan konkludere er, at
i disse lavvandede områder er der en haj til stede det meste af tiden.
Hajernes adfærd skiller sig ud på én lokation.
Et haj-hotspot, hvor der er mere aktivitet end noget andet sted,
nær en af halvøens største sælbestande.
Truget.
Et sted, hvor strømmen skaber to lavvandede sandbanker
med en dyb rende imellem.
Når sandet bevæger sig langs halvøen, danner det to parallelle banker,
en støder op til kysten og en ligger lidt
længere ude med et dybt trug i midten.
Efterhånden som hajerne bevæger sig gennem området, bruger de den indre revle,
bevæger sig langs havbunden mod sælerne, der trækker udad.
Et snigangreb, der bruger bassinet til dybde,
sandbanken til dækning og kraften fra det grumsede grønne vand.
De gør ikke bare ting tilfældigt.
Hvidhajerne følger havbunden og tilpasser
sig det lokale havmiljø i jagten på sæler.
Det er en enestående strategi, der ikke ses andre steder i verden.
De udviser en anden type adfærd, end den vi har set
på forskellige hotspots for hvidhajer over hele verden.
Nye kritiske oplysninger til Megan og Greg.
Cape Cod er nok det mest udfordrende sted i verden for hvidhajen,
i forhold til successfuldt at få sin næring fra sæler.
Jeg vil finde ud af, hvordan de forhandler på lavt vand,
hvordan det lykkes dem at overfalde deres bytte.
De må være meget beregnende.
Vi tænker typisk ikke på, at fisk kan lære, men det kan de.
De har de kognitive evner til at tilpasse sig baseret på erfaring.
Jeg kan fortælle dig,
at hver gang en hvidhaj forsøger at dræbe noget,
er der et massivt energiforbrug.
Og er der ikke et energi-udbytte, et stort
måltid til sidst, så er energien spildt.
Sker det for ofte, vil den ikke kunne overleve.
Selv en erfaren haj holder igen, indtil den er
helt sikker på, at den har held til at angribe og dræbe sælen.
Dem, der har held med at finde føde her, har regnet det ud.
De ønsker at sætte sig selv bedst muligt i stilling til at æde.
Så vi prøver at finde ud af, hvordan de gør det.
Nye teknologier, som mærkning af Curvy Sloth, kan indeholde ledetråde til
at forstå de sidste øjeblikke før et angreb.
Vi kradser egentlig bare lidt i overfladen. Det gør vi.
Der er gået to dage, og kameramærket på Curvy Sloth dukker op til overfladen.
Megan sporer dets radiosignal for at hente det.
Optagelserne kan hjælpe med at løse gåden om, hvordan hvidhajer jager på Cape Cod.
De her tags har en videooptager.
Det er som at ride på ryggen af en hvidhaj,
så du kan se præcis, hvad dyret laver.
Det her er virkelig fedt. Se, hvordan han ligger i overfladen.
Du kan se vandets overflade og havbunden.
Der er den!
Han er efter noget.
Det er imponerende at se, hvor hurtigt dyrene accelererer.
De er fulde af styrke. Det her er ikke blevet speedet op.
Det her er det tætteste, forskerne nogensinde har været
på at vidne en prædation fra hajens perspektiv.
Vil Curvy Sloth æde eller gå sulten i seng?
Ser vi Curvy Sloth i slowmotion,
kan vi få en bedre idé om, hvad det er, han laver.
Det er utroligt, hvor hurtigt de her dyr bevæger sig,
men se ham lige der.
Han ser noget og kigger lige en ekstra gang.
Sådan! Han kigger en ekstra gang.
Se, hvor hurtigt han svømmer ind.
Man kan netop lige skimte en skygge. Det er en sæl.
Se hans rygfinner, der næsten bryder overfladen.
Her ser man vand, der sprøjter
og lige dér, den mørkegrå plet, der er en sæl.
Se, hvor hurtigt den svømmer, op i kølvandet,
den ved, den bliver forfulgt af en hvidhaj.
Men den slipper væk.
Det her var ikke et succesfuldt rovdyrsforsøg.
Men vi lærer dog stadig meget af det her samspil.
Jeg mener, Curvy Sloth kommer så tæt på sælen,
at man nærmest tænker, 'hvordan kunne han fejle?'
Men sæler i sig selv er utrolige dyr.
De er meget adrætte, når først de går op imod en haj, der kommer hen til dem.
Ofte er de i stand til at flygte.
Én ting vi har lært af mærkningen, er ikke kun
at vi får en bedre indsigt i hajernes adfærd som rovdyr,
men vi indser også, hvor hårdt de har arbejde for føden,
når de æder en sæl i farvandet ud for Cape Cod.
Nogle mennesker synes ikke, at der er plads til hajer eller sæler på halvøen.
Jeg er vokset op på Cape Cod. Jeg har været erhvervsfisker i 21 år.
Da jeg var barn, var det sjældent, vi så sæler.
Nu har vi det problem, at bestandene fylder for meget,
de skader fiskebestanden,
NICK MUTO, ERHVERVSFISKER
og ødelægger det skrøbelige økosystem, vi har her.
Fiskeriet er en del af kulturen og tiltrækningen
ved halvøen, som er opkaldt efter den overflod af torsk,
der engang fyldte havet.
Faldende fiskebestande på grund af årtiers overfiskning
gør det sværere for fiskerne at overleve.
Mange giver sælerne skylden.
Når alt kommer til alt, så har sælerne her en
direkte effekt på min bundlinje, mit levebrød,
min familie, min virksomhed, og det gør ondt.
Fordi der er så mange sæler på stedet, har de tiltrukket
hvidhajerne, og har gjort det farligt for folk at gå i vandet.
Min datter, hun bader i havet, hvilket er
en meget reel trussel om, at hun kan dø.
Mange betragter hajerne og sælerne som et nyt fænomen.
Men det lokale Mashpee Wampanoag-folk
har eksisteret sammen med sæler og hajer i århundreder.
Farvandene heromkring har brødfødt os i tusinder af år.
Vores kultur har været meget afhængig af sælerne.
Folk siger, at sæler og hajer er nye.
DAVID WEEDEN, MASHPEE WAMPANOAG-STAMMEN
Det hænger ikke sammen med de historiske, skriftlige optegnelser
og slet ikke med stammens mundtlige overleveringer.
Sælernes og hajernes genkomst. Moder Natur er stærk.
At se dyrelivet vende tilbage betyder, at
dyrene har føde, alt er afhængigt af
hinanden, det er det, vi tror på, og alt har ret til at leve.
Vi skal have respekt for det væsen, og
at de kommer her på bestemte tider på året,
på samme måde, som vi tillader turisterne at komme
og overdynger vores gader og forstyrrer de lokale.
Dem er vi tålmodige med.
Vi bør alle være opmærksomme og tålmodige med
alle væsener, som hajerne, sælerne, alle.
Gråsæler er de mest almindelige sæler på Cape Cod.
De kan blive 3 meter lange og veje næsten 450 kg.
På land er de klodsede. Men i vandet trodser de tyngdekraften.
De er nysgerrige og legesyge.
Vandet omkring halvøen er rigt på
de fisk og krebsdyr, som de elsker at æde.
Et rent paradis for gråsæler hele året.
Men hver gang de går i vandet, er de sårbare.
Et møde med en haj har efterladt denne sæl med grufulde sår.
Selv om sæler har en usædvanlig evne til at helbrede sig selv.
Så kan den næste gang, han glider ud i vandet være hans sidste.
Gråsæler skal spise op til seks procent af deres kropsvægt hver dag for at overleve.
Der er ikke meget tid til at komme sig i.
Han skal tilbage i vandet for at æde.
Hajangrebet, der var skyld i sælens oppustethed, vil sikkert være dødeligt.
Hans manglende evne til at dykke betyder, at han ikke kan æde.
Han er et byttedyr, og det går ikke ubemærket hen.
Men hajen angriber ikke!
Den måde vi tænker på de her dyr, er virkelig åndssvag, ikke?
Er de her store, stærke rovdyr?
Mange mennesker tænker på dem som en slags tankeløse ædemaskiner.
I stedet for at være tankeløse mordere, kan hvidhajerne måske være kræsne spisere?
Det er meget anderledes, end det, vi ser på tv eller i film.
Det fejede benene væk under mig.
Det er en sag for næste års hajsæson.
Når sommeren lakker mod enden, trækker hvidhajerne
mod syd til Florida for at undslippe kulden.
Om vinteren skyller en særlig skønhed ind over Cape Cod.
Der falder sne på de tomme sommerhuse.
Men for gråsæler er det den vigtigste tid på året.
De er her for at opfostre deres unger.
Efter 11 måneder føder en hun kun én hvalp.
Ved fødslen vejer den ca. 35 pund, men i løbet af 3 uger drikker den sin
mors mælk, og vil tage ca. 1,5 kg på om dagen.
I denne periode er mors eneste job at passe sin nyfødte.
Hun forlader ikke sin hvalp, selv ikke for at spise.
Det er en sårbar tid for både mor og hvalp.
Så de slår sig ned på en afsidesliggende strand på
yderkanten af halvøen, og er klar til vinteren.
Biolog Andrea Bogomolni overvåger sælernes rolle i overgivelserne.
Folk har fejlagtige opfattelser
om gråsæler, specifikt her i området.
En lyder, at de spiser alle fisk, N
DR. ANDREA BOGOMOLNI, BIOLOG
Og det gør de ikke.
De spiser det, der er rigeligt af.
Kødet og kartoflerne i deres kost er de her små foderfisk.
Undersøgelser viser, at kvælstoffet i sællort
gøder det naturlige strandgræs og hjælper med at stabilisere
sandklitter og beskytte området mod stormfloder.
Nitrogen fra de sællorte, der er på stranden,
bidrager faktisk til strandgræsset.
Økosystemet kunne ændre sig på en
fuldstændig uventet måde, ved at lade de her
dyr vende tilbage til deres miljø. Det er virkelig spændende.
Til foråret vender sælmødre og deres unger tilbage til havet for at spise.
Hajerne vender også tilbage. Og de er sultne.
Efter deres lange rejse nordpå skal de have fyldt fedtdepoterne op.
Et nyligt kadaver, der driver i det lave vand
er en mulighed, som den store han ikke har råd til at gå glip af.
På kun to meter vand er det ikke uden risiko.
Det er et farligt scenarie. Det her er en rigtig stor haj.
Vejer sandsynligvis mere end 500 kg.
Store fisk kan ikke lide superlavt vand, især hvis der er
strøm eller bølger, som skubber dem endnu længere ind på lavt vand.
Den kan meget, meget nemt ende inde på stranden.
Det er en satsning, hajen tager, og den vil lokke
sælen til sig, uanset hvad,
også ude i det lave vand.
Ikke et godt sted for en stor fisk. Folk er ikke klar over, at hajer
ikke har et bakgear, og derfor er de nødt til at bevæge sig fremad.
En enkelt bølge kan skubbe ham ud, hvor der ingen vej er tilbage.
De kan ikke bare vende om. Så hvis en haj ender på sandet, bliver
den nødt til at vrikke og vride sig og dreje for at komme ud.
I nogle tilfælde lykkes de ikke med det og dør.
På jagt i brændingen er den her haj næsten ude af vandet!
Dette er aldrig blevet filmet før.
Ved hjælp af sin muskuløse hale kæmper hajen sig tilbage i vandet.
Han trækker sælen ud af farezonen.
Endelig kan han spise!
Optrinnet er ikke gået ubemærket hen.
Yderligere to hajer vækker opsigt.
Opfattelsen af store hvidhajer er, at de svømmer alene.
Det nye for os er, at se flere hajer om ét drab.
Når den dominerende haj flytter sig, rykker den næste størrelse ind,
måske for at få en hurtig bid, inden den anden haj kommer tilbage.
Det er sjældent blevet dokumenteret, at flere hajer spiser sammen
at se det på Cape Cod er første gang.
Ny forskning tyder på, at de er meget mere sociale, end vi havde forestillet os.
Folk tænker på hvidhajer som ensomme,
ikke nødvendigvis de mest intelligente skabninger.
De opfattes lidt som svømmende næser,
altid på udkig efter det næste måltid.
Der er de her komplekse sociale interaktioner,
som forskerne først lige er begyndt at forstå.
At se de tre hajer, ligesom vige for
hinanden, mens de spiser, næsten som om de danser.
Jeg er ærligt talt fuldstændig bjergtaget.
Der er ingen kamp, de kom ikke op at slås
med hinanden, hvilket er virkelig overraskende.
Vi har aldrig set den form for adfærd før på Cape Cod.
Og den her store, heldige han kan endda være en haj, de kender.
Jeg tror faktisk, at vi vil være i stand til at
identificere den store haj ud af de tre, der var til stede.
Den haj var så tæt på stranden og det lave vand,
at vi tydeligt kunne se nogle af dens markeringer sammen med
kanten af rygfinnen, som er helt unik for hver haj.
Det er lidt ligesom et fingeraftryk på et menneske.
Nogle steder kan du faktisk se markeringer på halen,
der var nogle virkelig klare hak.
Nu hvor jeg har set den her optagelse, er jeg 100% sikker på
på, at dette er hvidhajen Curvy Sloth,
Han blev første gang identificeret i 2014.
- Magneter slukket - Ja!
Endnu sejere er det, at Curvy Sloth blev tagget med et kameramærke sidste sommer.
Vi så ham aktivt forfølge en sæl,
hvilket var utroligt at se. Men han fejlede i sidste ende.
Ikke i år.
Det er ikke nemt at jage sæler ud for Cape Cods kyst.
At han kommer år efter år er en god indikation på, at han har
fundet ud af, hvordan det lykkes at jage sæler i området.
Lære fra det ene år til det andet!
Han har lært at navigere i dette
miljø, som er så utroligt spændende.
Men Curvy Sloth er blot en af mange hvidhajer, der vender tilbage år efter år.
Der var intet om bestanden af hvidhajer i det nordvestlige Atlanterhav.
Det er en af de mest mystiske
bestande af hvidhajer på planeten.
Så drivkraften bag at starte et katalog
var ikke kun for at identificere hver enkelt.
Drivkraften var at få en idé om,
hvor mange hvidhajer, der kom til Cape Cod.
Nu har Megan og Greg for første gang et samlet antal hajer i området.
Og det er langt højere end forventet.
Vi var i stand til at anslå, at 800 til 900 individer
besøgte farvandene ud for Cape Cod over en femårig periode,
hvilket er ret utroligt.
Næsten 900 hvidhajer besøger strandene i Cape Cod,
og gør den til et af de største og potentielt
tætteste områder for verdens hvidhajer.
Greg, Megan og Bryans banebrydende arbejde afslører
at de her hajer er smartere, mere sociale,
mere selektive og er her i et langt større antal, end vi troede.
Men hvordan kan den information hjælpe med at sikre folk?
Det her er en rigtig populær badestrand,
nok en af de mest populære på hele Cape Cod,
men jeg har mærket hvidhajer mindre end 6 meter fra kystlinjen.
Og den forskning, vi laver lige nu,
studerer, hvor hajer jager, hvordan de jager
og hvordan det hænger sammen med miljøet,
og finde mønstre, der vil føre til forudsigelighed.
Som en vejrudsigt for hajaktivitet.
Når du har sunde hajbestande,
sunde sælbestande, og den type
rovdyr-byttedyrsforhold, der er her,
er det godt.
Det er genopretning af et naturligt økosystem.
En bevaringsindsats, der betaler sig, og det er det, vi ønsker.
Vi ønsker et velafbalanceret marint økosystem.
Det gør det muligt for de vilde dyr fortsat
at trives, selv på et sted, der er tæt befolket af mennesker.
Vi producerer lige nu information, \
Det vil forhåbentlig hjælpe med at redde liv.
Men husk, det er en god ting, at hajerne er her.
Tekstet af: Katrine Høyer Christensen