Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Možete li mi reći
što s crncima nije u redu?
Što s crncima nije u redu?
Kako to mislite?
Što s crncima nije u redu?
Godine 1860.
senator države Mississippi Jefferson Davis u Senatu SAD-a
suprotstavio se prijedlogu zakona o financiranju obrazovanja crnaca.
Kako bi to opravdao, izmislio je priču
za koju je rekao da je iz Biblije.
U toj izmišljenoj bajci,
kad je Kain prognan iz Edena,
došao je u zemlju Nod.
Prema priči senatora Davisa, u toj zemlji Nod
bilo je životinja koje su stvorene prije ljudi, prije Adama i Eve.
Među tim zvijerima
bila je skupina nalik na životinje s tamnijom kožom.
Senator Davis govorio je o crncima.
„Inferiornost crnaca Božja je volja,” rekao je.
„To je potvrdila i povijest.”
Tu je priču ispričao senator Davis,
isti onaj senator Davis koji će postati predsjednik
Konfederativnih Američkih Država.
Time je htio opravdati ideju
da nejednakost između crne i bijele rase
postoji kao biljeg otpočetka.
PREDSJEDNIK KONFEDERACIJE
Što se događa kad prepričavamo te priče i mitove
o tome tko su crnci
i koja je njihova uloga u američkom društvu?
Te priče, koje pokazuju što s crncima nije u redu,
postale su shvaćanje koje se podrazumijeva.
Poslužile su za širenje lažnih ideja o crncima.
Moramo trezveno promotriti svoju povijest.
Događa se prava borba,
vrlo smislena, oko ideja.
Pitanje je
propitujemo li ono što nam serviraju
i ono što upijamo.
Jer netko to radi s namjerom!
Rade li to za naše dobro ili za svoje?
OBILJEŽENI OD POČETKA
PREMA KNJIZI DR. IBRAMA X. KENDIJA
Kad razmišljamo o rasi,
moramo znati da se pojam rase nije oduvijek podrazumijevao.
Kad smo krenuli preko oceana, bili smo Fulbe,
bili smo Igboi, Yorube,
Wolofi, Malinke.
Ali negdje prilikom prelaska Atlantika
postali smo jedna zajednica.
Često pretpostavljamo, kad se govori o rasi, da je riječ samo o boji kože.
Ili o nijansi kose.
Ali riječ je o ropstvu.
Treba znati da se prvotna riječ za roba, slave,
te slika te riječi,
nije odnosila na ljude poput mene.
Zapadnoeuropskim tržištem robova
stotinama su godina dominirali istočnoeuropski Slaveni.
Korijen riječi slave je Slaven.
Zašto onda odjedanput uglavnom porobljujemo Afrikance?
POJAVA POJMA CRNAŠTVA
Moramo znati da je ropstvo dio ljudske povijesti.
Ljudi porobljuju jedni druge
još otkako postoje carstva, države i ratovi.
Ali 1444. dogodilo se nešto drukčije.
Tada je prvi veliki tovar zarobljenika
koje su Portugalci uhvatili u Senegambiji
dovezen u Portugal za prodaju.
Za mene je to početak
onog što će postati transatlantička trgovina robljem.
Portugalski infant Henrik
shvatio je vrijednost Afrikanaca na zapadnoeuropskim tržnicama roblja.
Bili su vredniji od istočnoeuropskih Slavena
jer im je bilo teže pobjeći
i stopiti se sa stanovništvom.
Zato je financirao ekspedicije do izvora.
Kad je infant Henrik ušao u Afriku,
imao je priliku nešto uzeti.
Imao je metodu da dobije što želi i funkcionirala je.
ZA ONEMOGUĆAVANJE BIJEGA
Infant Henrik nije htio priznati
da je nasilno i surovo porobljavao Afrikance kako bi zaradio.
Zato je poslao kraljevskog kroničara Gomesa Zuraru
da napiše njegovu priču.
Gomes Zurara opravdao je trgovinu robljem
rekavši da je infant Henrik to radio radi spasa duša
te da su ti ljudi u Africi inferiorni, poput zvijeri.
Žive poput zvijeri
bez običaja razumnih bića.
Ne razumiju što je dobro
i samo znaju živjeti u zvjerskoj lijenosti.
Knjiga Gomesa Zurare nije samo prvi važan tekst
koji je neki Europljanin napisao u Africi.
Postala je i hit!
Rasističke usporedbe Afrikanaca sa zvijerima
počele su kružiti Zapadnom Europom.
Ta knjiga udomaćuje ideju rasne hijerarhije.
Indoktriniraju nas.
Tako to ide u popularnoj kulturi i tako funkcionira moć.
Ne shvaćamo da djeluje dok nije prekasno.
Kako biste to radili
i osjećali se dobro,
morate izmisliti razlog zašto je to u redu.
Inače imate samo surovost,
krađu, ubojstvo, silovanje.
Nitko ne želi imati takvu sliku o sebi.
Gomes Zurara napisao je
da su ljudi različitih boja kože, različitih jezika,
različitih kultura, iz različitih naroda,
zapravo jedan narod, crnci.
Jedan crni narod kojeg vrijedi porobiti.
Crnaštvo.
Što s njima nije u redu?
Crnaštvo.
Nitko u gradu ne zna što bi s njima. Nitko ih ne voli i ne želi.
Neki su crnje čisti, a neki nisu.
Da bar imam piletine!
Crnac u ovoj zemlji sinonim je za spolnu bolest,
prostituciju, ilegalnu lutriju
i kriminal.
Dođoši, garavi, jebem im svima mater!
Vratite se odakle ste došli!
-Što radite? -Ovo je moja četvrt!
A vi ste doveli luđake!
-Uhvati. -Dobro, u redu!
Makni jebenu…
-Gubi se iz moje zgrade! -Zovem policiju.
Sve je to zato što smo crnci.
Što ćemo mi, kao narod, učiniti u vezi s našim crnaštvom?
Skrivati ga?
Netko je jednom lagao.
Sve što je crno prikazali su kao ružno i zlo!
Potražite u rječniku sinonime za riječ „crn”.
Gomes Zurara izmislio je crnaštvo,
ali nije nužno stvorio bjelaštvo.
A bjelaštvo kao konstrukt
počelo se pojavljivati
tek u 16., a sigurno u 17. stoljeću.
POJAVA POJMA BJELAŠTVA
U počecima trgovine robljem u SAD-u
crnci nisu bili jedini porobljeni ljudi.
Imali smo dužničke robove iz Europe koji su se pokušavali snaći.
Živjeli su u uvjetima koji su često bili samo trunku bolji od ropstva.
SLUGE I ROBOVI ZAJEDNO OBRAĐUJU ZEMLJU I SADE DUHAN
O SLUGAMA I ROBOVIMA U VIRGINIJI, 1722.
DUŽNIČKI ROB NE SMIJE BITI ODSUTAN,
NI NOĆU NI DANJU, OD SVOGA GOSPODARA
NEĆE IMATI RAZONODE
Bijeli zemljoposjednici veoma su se bojali
da se bijeli dužnički robovi i crni robovi
ne udruže zbog zajedničkog interesa
i pobune protiv bjelačke elite.
Postalo je jasno da je to stvarna mogućnost
tijekom takozvane Baconove pobune
kad su se crnci i bijelci
udružili kako bi se pobunili protiv bijelih zemljoposjednika.
Nije to stvar mog oslobođenja.
Nego i vašeg.
Ne surađujemo
zato što želimo pomoći siromašnim crncima.
Želimo si međusobno pomoći.
NALJUTITE SE ORGANIZIRAJTE SE
HVALA, POHLEPO ODSAD MOŽEMO SAMI
Žalosno je vidjeti da ima ljudi koji onemogućavaju
razvoj ove zemlje koji bi bio moguć
samo da se udružimo
i upotrijebimo različitost u svoju korist.
Bili s juga, sjevera, istoka ili zapada, bili crnci ili bijelci s juga ili sjevera,
zajedno ćemo se boriti!
KOLOVOZ 1968.
Tražimo li previše
ako želimo ljudsko dostojanstvo?
Što nas briga hoćemo li umrijeti
ako nam uskraćujete pravo da živimo!
U Baconovoj pobuni privremeno je pao i glavni grad Virginije.
To je nasmrt preplašilo bijele robovlasnike.
KRALJEV PROGLAS ZA SUZBIJANJE NEDAVNE POBUNE U VIRGINIJI
Shvatili su da jedinstvo
bijelih dužničkih robova i porobljenih Afrikanaca
znači njihovu propast.
Bijelim zemljoposjednicima postalo je jasno
da moraju više ulagati
u odvajanje dužničkih robova od crnih robova.
Stvorili su cijeli pravni sustav
koji je dužničkim robovima davao povlastice
samo zato što su bijele puti,
a koje crnci nisu mogli imati.
S vremenom su neki dužnički robovi
uspjeli odraditi dug.
Mogli su dobiti zemlju
i zarađivati novac.
Novcem koji su uspjeli steći
mogli su kupiti upravo one ljude
koji su s njima uz bok sudjelovali
u Baconovoj pobuni.
Tada su bivšim drugovima mogli reći
„Ti si u svom položaju, a ja u svom.
To nije tako zbog rasističkih zakona
nego zato što si ti inferioran.”
Bijelu i crnu djecu žele ubaciti u isti koš radi integracije.
Iz toga će se izroditi
slijepljena, mulatska, miješana klasa ljudi!
Tako će obje rase biti uništene.
Ameriku su izgradili za sebe
bijeli kršćani ove nacije!
SAD!
Nije to samo pitanje vrijednosti
nego i opstanka nacije.
Nemamo izbora.
Ako naučimo djecu da mrze Ameriku,
neće imati tko braniti našu zastavu
i štititi našu veliku zemlju i njezinu slobodu.
ŽIVOTI BIJELACA SU VAŽNI
Ovo je početak ideje
da je bjelaštvo samo po sebi korist, povlastica i status
koje bijelci žele imati
nauštrb crnaca.
-Bijelci… -Bijelci…
Jednaka prava za bijelce.
Sve je pripadalo bijelcima.
Bijelci. A tko drugi?
Bijela većina.
Bijelci smo i ponosni na to!
Bijelac sam!
Bjelaštvo je ideja o tome
tko ima pravo na neke povlastice u društvu.
Ako ste bijelac, niste na dnu čak i ako ste siromašni,
čak i kad nemate novca ni dom.
To je zaista srž
identiteta bijelih Amerikanaca.
Znaš da će ti to uvijek biti prednost pred drugima.
Nekoć, kad si kao Poljak došao ovamo, nisi bio bijelac nego Poljak.
Kao Talijan, nisi bio bijelac nego Talijan.
Ali negdje usput shvatili su,
ako se povežu pod zajedničkim nazivnikom bjelaštva,
mogu štititi zajedničke interese
i onemogućiti drugima pristup moći.
Bjelaštvo ih oslijepi pa ne vide tko su pravi pljačkaši.
Korist zapravo izvlači
uska skupina bogate bjelačke elite
koja i dalje gomila bogatstvo i moć
nauštrb svih ostalih.
Poslušajte naš glas!
Ima bijelaca koji jedva krpaju kraj s krajem
i misle da su izvor njihovih muka…
ŽIVOTI JUŽNJAKA SU VAŽNI!
…ljudi koji su drukčiji.
Crnčuge, idite kvragu!
Ne trebamo pomoć ljudi izvana.
Snalazimo se svih ovih godina
i snalazit ćemo se i dalje. I ostat ćemo bijeli.
Nećete nas zamijeniti!
Rasa nije činjenica. Rasa nije znanstveno dokazana.
U DNK-u ne možete otkriti nečiju rasu,
ali ona ima mnogo društvenih posljedica
zbog svih onih koji su povjerovali u taj mit.
Mislite li da će doseljavanje crnačke obitelji utjecati na cijelu zajednicu?
Neki od njih jako su prljavi.
Ali ne smetaju mi ako održavaju red u svojoj četvrti.
Ovisi o tipu crnaca.
Ako su kao crnkinja koji radi za mene,
koja je krasna, čestita žena ponosna na to što je crnkinja,
ponosna na svoju rasu, čista i marljiva,
onda nemam ništa protiv.
Ima jedna privremena nagrada
kojom nam bjelaštvo voli mahati pred nosom.
Privremena nagrada prihvaćanja, uzdizanja.
Ako ideš u prave škole, govoriš kraljev engleski,
nikad nisi drzak i govoriš istinu,
ali ne previše da bijelcima ne bude nelagodno.
Ako si točno pravi tip crnca.
MIT O ASIMILACIJI
Da to formuliram ovako.
Ponosni smo što smo crnci,
i na svoje crnačko nasljeđe.
Ali bjelačka Amerika ne prihvaća koncept da je ovo višerasno društvo.
Ameriku su uvijek smatrali bjelačkom.
Zato nas sva propaganda želi uvjeriti u to
da moramo postati bijeli da nas prihvate.
Ne mogu razmišljati kao Afrikanac, Irac ili Norvežanin.
Moram razmišljati unutar strukture društva u kojem živim, a ono je bjelačko.
Smeta li vam što vas zovu Afroamerikancem?
Smeta jer sam mješavina rasa.
Mješavina rasa?
PSP WHITE - USKORO
Ideje o asimilaciji problematične su
jer vas primoravaju
da se promijenite u nešto što bijelci odobravaju,
zbog čega se neće osjećati ugroženo i osjećat će se sigurno.
„Zašto ne možete biti bijeli? Asimilirajte se!”
Ako ste crnac i živite u ovom društvu,
vjerojatno ste u nekom času promijenili kod.
Mladiću, dat ću ti savjet.
Govori bjelačkim glasom.
Nemam ja bjelački glas.
Ma znaš na što mislim! Imaš ti u sebi bjelački glas.
Upotrebi ga!
Samo ti želim olakšati.
Pobornici asimilacije pristaju uz ideju da se rasijalizirani moraju promijeniti.
Moraju više raditi, cijeniti obrazovanje,
više mariti za svoje zdravlje.
Verzija ideje o inferiornosti jest to
da ono što nudiš nije vrijedno.
Ili ćeš se asimilirati
ili se mora stvoriti drukčija infrastruktura
za tvoju problematičnu prisutnost.
Maturantu srednje škole rekli su
da ne smije doći na dodjelu diploma
ni vratiti se u razred dok ne ošiša dreadlockse.
U tome postoji element progresivnosti jer vjeruješ da su promjene moguće.
Crnci bi trebali navući hlače.
Hodaš kraj majke, bake.
Budi razuman, poštuj druge.
NE MORAMO OVAKO!
Pozorno promatrajte
i razmislite što se u nedavnoj povijesti navodi kao prihvatljivo ponašanje.
PONOVNO SE CIVILIZIRAJ
Taj refren slušamo,
bilo da je godina 2021.
ili 1821.
PREKRIVA CRNILO!
Nešto u vama, u tijelu ili u kulturi,
proizvodi razliku koju gledamo.
Tko vas je naučio da mrzite teksturu svoje kose?
Tko vas je naučio da mrzite boju svoje kože
toliko da je izbjeljujete kako biste izgledali kao bijelci?
Tko vas je naučio da mrzite oblik svog nosa
i oblik svojih usana?
Tko vas je naučio da mrzite sebe
od glave do pete?
U 18. stoljeću
europski i američki filozofi tvrdili su
da crnci trebaju samo raditi.
Da su crnačka tijela dobra samo za težak fizički rad
jer je najviši oblik ljudskog izražavanja europski,
a najniži je oblik afrički.
Da se do dobre umjetnosti i visoke razine razmišljanja
dolazi samo u Europi ili među ljudima europskog podrijetla.
Toliko su se navikli
na priče koje pripovijedaju o crncima
da doslovno ne mogu zamisliti
da crnkinja može proizvesti umjetnost.
Ja, još mlada, slijed okrutne sudbine
Oteta bjeh iz Afrike, svoje domovine
Kakva bol strašna, kakve tuge trudi
Roditelja mojih sada more grudi?
PJESMA PHILLIS, CRNE DJEVOJKE IZ BOSTONA
Phillis Wheatley bila je prva crnkinja
koja je objavila knjigu poezije
u Sjevernoj Americi.
To je svima bio šok.
To je uzdrmalo pojam o Afrikancima
i njihovim intelektualnim sposobnostima.
PJESME O RAZLIČITIM TEMAMA, VJERSKIM I MORALNIM
U pjesništvu kao visokoj umjetnosti ima nešto
što pokazuje da su Afrikanci u stanju iskusiti i druge emocije
osim trivijalnih.
Jasno, neki su tvrdili
da te pjesme nije mogla napisati mlada crnkinja.
Da je to suludo i nemoguće.
Stoga se skupina istaknutih bostonskih bijelaca
okupila kako bi to istražila.
Pozvali su Phillis Wheatley kako bi utvrdili
je li zaista ona napisala te pjesme.
Na tom ispitivanju tražili su da dokaže
da je više od onog kako je ti bijelci doživljavaju,
dakle, samo kao crnkinju, samo kao ropkinju.
To je primjer toga kako crnkinje stalno moraju dokazivati svoju vrijednost,
ali potvrđuje i premisu
da bijelac ima pravo tražiti da dokažeš svoju vrijednost.
Svaka crnkinja doživjela je situaciju kao Phillis Wheatley.
Najbolniji trenutak bio mi je
kad mi je kolega rekao: „Katkad sam zabrinut za tebe
kad čujem kako govoriš.
Jer zvučiš neuko.
I Afroamerikanka si
pa ne želim da ljudi stvore pogrešne zaključke o tebi.”
A ja sam rekla:
„Da ti nešto kažem”, pa psovka.
„Koji god - psovka - me prozove,
samo mu moram baciti svoj životopis pred noge.”
„Mi, dolje potpisani, potvrđujemo
da je pjesme popisane na idućoj stranici
po našemu mišljenju napisala mlada crnkinja Phillis
koja je prije samo nekoliko godina
dovedena kao nekultivirana barbarka iz Afrike.”
U svojem pjesništvu
Phillis Wheatley bori se…
LICE PRIRODE SAD JE OBNOVLJENO
…protiv stajališta da je manje vrijedna.
I JOŠ JE LIJEPO, DOBRO, USKLAĐENO
Smatrala je da je s njom sve u redu.
Phillis Wheatley radi nešto vrlo opasno.
U pitanju je cijelo kolonijalno gospodarstvo
kojemu treba crnačka radna snaga.
Ne treba mu crnačka umjetnost i ne želi je.
Ako priznamo da crnkinje mogu proizvesti umjetnost,
što još moramo priznati?
Ti, zagonetna ženo što prštiš
Iz oblaka i utrobe, s obala rijeka i iz koljena, iz vena i s obzora
S jezika vezenih trepavicama
Pečeš me u grlu
Kročim tvojim koracima pjevajući
Ovdje si pa ondje
Nikad nećeš nestati
Znam tvoju leptirsku slatkoću
Usne ti imaju okus mora
Godine ti prašne od ženske povijesti
Predviđaju svjetlo
Ruke ti se bune u boli
I ruše u novoj molitvi
Diraju zapadnjačko obojeno staklo
Gdje duhovi se predaju vojnoj krvi
Stopimo li milost sa snagom
I snagu s pravdom
Ljubav postaje naše nasljeđe
I mijenja ono na što nam djeca imaju pravo
Stoga, ostavimo iza sebe zemlju
Bolju nego što smo je zatekli
Udah svaki iz mojih prsa o koja lupa bronca
Uzdići ćemo ovaj ranjeni svijet u čudesan
Ustat ćemo iz zlatnoudih brda Zapada
Ustat ćemo s vjetrovitog Sjeveroistoka
Gdje su naši preci prvi ostvarili revoluciju
Ustat ćemo iz gradova obrubljenih jezerima država Srednjeg Zapada
Ustat ćemo s Juga koji žeže sunce
Obnovit ćemo
Sedamdeset ljeta u svijetu tih ljudi
Dijete za koje radim oslovljava me s „ti”
A ja ću: „Ha! Ha! Ha! Da, milostiva!”
Jer posao mi treba
Ponos mi se pognuti A oskudica slomiti ne da
Pa zato
Umirem
Od smijeha!
Kad razmišljam o sebi
Kad pomislim na svoje, grohot me hvata
I smijem se
Ne mogu doći do daha
Pripovijesti njihove zvuče sve lažno
Uzgajaju voće, a koru jedu važno
Od smijeha
Plačem
Kad razmišljam o sebi
A proizašlo to je, dakako, Iz života na rubu smrti
I uspjelo održati moju rasu
Jer nosili smo masku
Kad razmišljamo o bjelačkoj nadmoći,
kad razmišljamo o rasizmu,
kad razmaknete zavjesu,
vidite prljavštinu.
Postoji mit o osnutku ove zemlje.
Ljudi žele izbrisati
istinitu američku povijest.
Bijela nadmoć dio je ove zemlje od njezina osnutka.
THOMAS JEFFERSON POROBIO JE VIŠE OD 600 LJUDI
Zaista želite da govorim o Thomasu Jeffersonu? Dobro.
Proturječni Thomas Jefferson.
Malo je ljudi koje više prezirem.
Thomas Jef…
Thomas Jefferson…
Bio je užasan licemjer.
Bio je itekako svjestan zvjerstava
koja su se događala robovima, ali nije htio odustati od te podjele
zbog toga što je robovlasništvo bilo korisno…
njemu.
S jedne strane
bio je protivnik ropstva.
Ali s druge strane bio je protivnik abolicije.
Govorio je protiv ropstva,
osobito na početku karijere.
Ali govorio je i protiv ljudi koji su htjeli ukinuti ropstvo!
To je paradoks koji se nalazi u srži Amerike.
Kažeš „sloboda”, ali vlasnik si robova.
Znate, moram napisati Deklaraciju o nezavisnosti.
Kao djecu su nas učili da volimo Jeffersona
zbog svega što je učinio za ovu zemlju. Ali za neke je zlikovac.
G. Jefferson?
Kad govorimo samo o jednoj strani, a o zlikovačkoj šutimo,
Thomas Jefferson i dalje se romantizira.
Što je?
Gazda, bojim se.
Čega?
Međurasno miješanje degradacija je
na koju nitko tko voli svoju zemlju
i izvrsnost ljudskog karaktera
neće nevino pristati.
Prema tome osjećam jaku averziju.
Thomas Jefferson govorio je
jako loše o crnkinjama.
Govorio je da su neprivlačne.
Jednom ih je usporedio s orangutanima.
Ali Sally Hemings nije se morao nasititi. Koliko mu je djece rodila?
Sustavno je…
PROFESORICA I AUTORICA
…silovao Sally Hemings, koja je bila ropkinja tinejdžerske dobi.
To je Thomas Jefferson.
Riječima zagovara demokraciju
dok uzgaja imovinu za Monticello.
Bijelci poput Thomasa Jeffersona
racionalizirali su seksualno nasilje nad crnkinjama
govoreći da to uopće nije seksualno nasilje.
Jedan od najjačih mitova o crnkinjama
koji potječu iz doba robovlasništva
bila je legendarna crna Izebela.
To je bila crnkinja
kojom potpuno vladaju njezini seksualni apetiti.
Imala je urođenu predispoziciju da uvijek bude hiperseksualna
i želi se upustiti u seks.
Ako to shvatite kao činjenicu, koga to oslobađa odgovornosti?
Kakva nam iskustva omogućava da zanemarimo ili ignoriramo?
Ovo je bijelim muškarcima bio izgovor
da siluju ropkinje.
Gradeći sliku crnkinja kao promiskuitetnih žena, mogu reći:
„Pa same su to htjele!
One su se nabacivale meni. One su mene zavele.”
To je trop u američkoj popularnoj kulturi
koji se tako stopio s njezinim tkivom
da autori vjerojatno nisu ni svjesni
da upućuju na njega.
Vidimo to čak u tome što mlade crnkinje zovu „lakima”.
Ako se osjećaš ugroženo, ne šalji dvosmislene signale.
Mislim da je to jedan od problema ovdje.
Nije u pitanju samo ponašanje muškaraca, nego i žena.
IZDAVAČ ŽELI DA IZIGRAVA MLADU IZEBEL
OPSJEO JU JE IZEBELIN DUH
SAMO PONAVLJA TROP O SEKSI IZEBEL
Moramo shvatiti da je seksualno nasilje bilo temeljno robovlasničko nasilje.
Robovlasništvo je bilo nasilno i u to je spadalo i seksualno nasilje.
VLASTI ALABAME IGNORIRAJU GRUPNO SILOVANJE MAJKE CRNKINJE
SILOVANA CRNKINJA NA JUGU
Nema pristanka. Ne možeš reći da nećeš.
U robovlasničkom sustavu smatra se da te je nemoguće silovati.
Crnkinje su bile zlostavljane na mnogo raznih načina.
Zato je njihovo iskustvo ropstva drukčije
pa je zato drukčije i proučavanje njihovih problema.
Bijeli robovlasnici pokušali su prikriti seksualne napade na crnkinje,
ali jedna žena nije se dala ušutkati.
Harriet Jacobs prva je žena
koja je napisala svoju priču o ropstvu.
Napisala ju je tako da pokaže
što su proživljavale crne ropkinje koje su bile majke.
DOGAĐAJI U ŽIVOTU ROPKINJE NAPISALA SAMA ROPKINJA
Čitatelju, ono o čemu pišem nisu izmišljene slike južnjačkih domova.
Ropstvo je užasno za muškarce, ali još je mnogo gore za žene.
Žene trpe nepravde, patnje i sramote svojstvene samo njima.
Moj me gospodar stalno presretao i podsjećao da sam njegova.
Kleo mi se nebom i zemljom da me može prisiliti da mu se pokorim.
Napučio mi je mladi um nečistim slikama
kakvih se može sjetiti samo pokvareno čudovište.
Poslušat ćeš me.
Muškarac stariji od mene 40 godina
svaki je dan kršio najsvetije zapovijedi prirode.
Govorio je da sam njegova
i da mu se u svemu moram pokoravati.
Duša mi se bunila protiv zle tiranije.
Ali gdje da potražim zaštitu?
Skrivali su me u zmijskoj močvari
dok mi stric Phillip nije pripremio skrovište.
Odlučila sam sve staviti na kocku.
Ako ne uspijem…
što će biti sa mnom i mojih četvero djece?
Napravili su mi skrovište kod bake.
U kolibici koju su oduvijek nastavali samo štakori i miševi.
Zrak mi je falio još više nego svjetlo.
Ali neku sam utjehu ipak imala.
Čula sam glas svoje djece.
U tom zvuku bilo je radosti i tuge.
Od njega su mi tekle suze.
U toj groznoj, skučenoj jazbini živjela sam gotovo sedam godina.
Čitatelju, moj priča završava slobodom.
Nisam zapisala svoja iskustva kako bih privukla pozornost na sebe.
Bilo bi mi ugodnije da nisam ispripovjedila
svoju priču, ali želim dodati i svoje svjedočanstvo.
Zaista želim osvijestiti žene sa Sjevera
o uvjetima u kojima živi dva milijuna žena na Jugu
koje su još u ropstvu i pate kao što sam i ja patila.
A većini je još i gore.
Želim pokazati ljudima slobodnih država
što je zapravo ropstvo.
Dominantni diskurs o robovima u SAD-u
nije uključivao žene.
Harriet Jacobs bila je prva
i ne bi bilo vala crnkinja koje pričaju svoju priču o ženama u ropstvu
da nije bilo nje.
Ona je otvorila put za neke od tih tema,
osobito za teške teme o kojima se počelo razgovarati zbog nje.
Bitno je to što je Jacobs ispričala tu priču.
Jer da nije,
ne bismo znali koliko je seksualno nasilje
bilo sastavni dio tog sustava u kojem je navodno bitan bio rad.
Ironično je to što su povjesničari pretpostavili da je to napisala bjelkinja,
abolicionistica, jer su smatrali da je ta životna priča
previše dramatična da bi bila stvarna.
Žene poput Harriet Jacobs znaju da ih službena povijest želi izbrisati.
Znaju da bi njihove priče bilo najbolje prešutjeti.
Zato je nužno da poslušamo
one priče koje su ispričale.
SAMO ŽELIMO PRAVDU BRZO I NEPRISTRANO SUĐENJE
Stvaranje neprijateljskog okruženja,
s fizičkim kontaktom ili bez njega,
spolno je zlostavljanje.
Čak ni sad ne mogu objasniti kako se osjećam.
Ne mogu znati
bih li uopće sad mogla ovdje sjediti
i pričati vam što se dogodilo.
Bilo kad i bilo gdje
ja kao crnkinja mogu doživjeti rasizam, seksizam, homofobiju, klasizam,
mogu me silovati, tući, živu spaliti
i nitko živ neće primijetiti da sam nestala s ovog svijeta
jer sam beznačajna, jer sam crnkinja.
Da se ponašam kao dama? Misliš, da me prostituiraš
Da me vodaš kao psa Da me degradiraš
Da budem trofej Da mnome paradiraš
Da ti moja vagina služi Da se prokreiraš
Počelo je kao razmjena iskustava među preživjelima,
a postalo je poziv na ustanak.
PRAVDA ZA CRNKINJE!
Samo su željele da ih čuju i vide, da im povjeruju.
VJERUJTE CRNKINJAMA
Zaslužujemo bolje sustave, više pozornosti.
Zaslužujemo vodstvo
koje će prozvati i priznati ovaj problem.
Stojim ovdje
kao netko tko je preživio seksualno i obiteljsko nasilje.
Na kraju su Harriet Jacobs kupili slobodu.
Ona je bila jako ljuta
što je slobodu na kraju dobila
posredovanjem bijelih abolicionista.
Uglavnom kad govorim o abolicionistima u razredu,
učenici imaju sliku dobrih bijelaca
koji su se silno žrtvovali.
I nemaju potpuno krivo!
Ali kad ja razmišljam o abolicionistima, na pamet mi padaju crnci i crnkinje
koji su bili hrabri i postigli su čudo.
Oni su za mene središte pokreta,
a bijeli saveznici i abolicionisti
periferija su.
Nažalost, nitko neće slušati manjine
dok uz njih ne stane netko iz većine.
Zato smo trebali bijele abolicioniste. No bili su problematični.
PIONIRI SLOBODE
Nekoliko bijelih abolicionista pripadalo je struji koja je smatrala
da je ropstvo nemoralno,
ali da crnci ipak nisu ravnopravni s bijelcima.
Čak i kad prestaneš biti rob,
daleko si još od jednakosti s bijelom rasom.
Ne moram ulaziti u raspravu je li to u redu ili nije.
O Lincolnu imamo predodžbu kao o velikom emancipatoru.
Abraham Lincoln!
Ukinuo je instituciju ropstva
pa ga ljudi veoma cijene.
Dvojica vođa navale, Afroamerikanaca, prvi put u Superbowlu!
Baš prikladno jer 12. veljače rođendan je Abea Lincolna.
Ali da ste razgovarali s Lincolnom u 19. stoljeću,
vjerojatno biste imali dojam da je blagi rasist.
Ja sam, jednako kao bilo tko drugi, za to
da se bijeloj rasi pripiše superioran položaj.
Često se prikazuje kao netko
tko je shvaćao da je ropstvo nemoralno.
Ali bio je protiv ropstva jer je smatrao
da bi gospodarstvu koristilo odmicanje od ropstva.
Moramo uzeti u obzir sve što je rekao, ne samo ono iz Proglasa o emancipaciji.
Tada bismo shvatili
da je Abraham Lincoln bio proturječna povijesna ličnost,
osobito kad je riječ o povijesti crnaca u Americi.
Gledajte, ja sam napola Abraham Lincoln, pa…
Pa bih ti se trebao ulizivati?
Ne, ali…
Povijest uglavnom u fokus stavlja bijele muškarce
i pretvara ih u nešto poput Velike bijele nade.
Osloboditelji su, emancipatori.
To je problem zato što zanemaruje ulogu crnaca,
ignorira doprinose koje su dali pokretu.
MIT O BIJELCU KAO SPASITELJU
U proteklih 18 godina posjećujem područja
u kojima su svakodnevni uvjeti života nezamislivi,
a uvijek najviše pate djeca.
Za crnačku sam zajednicu učinio više nego itko.
Osim možda Abrahama Lincolna. Nitko drugi nije ni blizu toliko.
Večeras sam te spasio!
Pokaži malo zahvalnosti!
IMAMO SVE
Pojam bjelačkog spasitelja zapravo je pandan
bjelačkoj nadmoći.
Ako je vlast u rukama bijelaca,
ako je sva moć u rukama bijelaca,
tada je i moć spašavanja u rukama bijelaca.
Ti si bijeli profesor u crnačkoj školi.
Nisam Hilary Swank u Piscima slobode!
Jesi, ti si Hilary Swank u Piscima slobode!
Vidimo to u mnogočemu.
Ljudi objavljuju slike
na kojima su u većinski crnačkim zemljama
i drže crnačko dijete.
Time pokazuju
kako su zapravo dobri prema crncima.
Ako radiš nešto doista altruistično,
ne moraš me iskorištavati kao potvrdu.
Voljni su vrlo ograničeno pomoći
umjesto da te saslušaju i shvate što ti je zaista potrebno.
Prvi abolicionisti bili su crnci.
Robovima nitko nije trebao reći da ropstvo nije u redu.
Da je to loše za robove. Pa znali su to!
I prvi su progovorili o nepravdi
i o zlima tog sustava.
Važno je pokazati da su crnci sami sebe oslobodili.
Trop o bjelačkom spasitelju
omogućava bijelcima da crnce doživljavaju kao djecu.
Da im poput roditelja kažu: „Educiramo vas, razvijamo vas.”
Ali crnci ne žele da ih se smatra djecom.
Ne trebaju nikog da ih vodi.
Trebaju potporu, savezništvo.
Ako ti je cilj pomoći zapostavljenim i siromašnim crnačkim zajednicama
na temelju samo svojih istraživanja,
a bez doprinosa ijednog crnca,
razmisli o svojim motivima.
Zato je Lincolnu bilo važno da oko sebe ima
ljude poput Fredericka Douglassa i Elizabeth Keckley i drugih crnaca.
Da mu daju alternativni pogled
na ono za što su crnci sposobni
te kako za njih treba izgledati sloboda.
Lincoln je isprva vrlo jasno izjavio
da ovo nije rat za aboliciju nego za obnavljanje Unije.
Upravo zato što je izdao Proglas o emancipaciji,
oko dvjesto tisuća crnaca
pridružilo se sjevernjačkoj vojsci u zadnje dvije godine rata
kako bi se borili u ratu koji se sad vodio za slobodu.
GRAĐANSKI RAT ZAVRŠAVA
PROGLAS O SLOBODI ZA MILIJUNE!
SLOBODA ROBOVIMA!
„USTANI KAO ČOVJEK!” SLOBODAN!
Čim smo se oslobodili, rekli smo: „Idemo!”
Bili smo u Kongresu, imali smo senatore, izgradili smo crnačke koledže.
Bili smo vlasnici nekretnina.
Glasovali smo!
Mit o crnačkoj inferiornosti uništen je.
I vidite što sve crnci žele raditi
i što su u stanju
kad mogu nezavisno raspolagati svojim vlastitim životom.
Dogodio se čudesan procvat crnačke izvrsnosti.
Bili smo tako izvrsni, u takvim razmjerima,
u vrlo kratkom vremenu, da je to do srži potreslo naciju
koja se s tim nije mogla nositi.
Napredak crnaca tako užasava bijele Amerikance
da su spremni učiniti sve
da vrate moć koju misle da su izgubili.
Bijelci su doživjeli kao prijetnju crnačko ostvarivanje građanskih prava.
Smjesta su počeli graditi
vrlo moćan mit o crncima
kojima je uvijek na pameti otmica i silovanje bjelkinja.
ZAŠTO DA RADIM KAD NE MORAM?
Rasističke ideje ukorijene se ako se mogu povezati
s nečim osobnim, što vas dirne u emocije.
Povežete li ideju zaštite
žena u vašoj zajednici
s navodnom prijetnjom od crnaca,
rasističko nasilje pretvarate u vrlinu.
A tada možete opravdati svakojake užasne postupke.
MIT O CRNCU KAO KRIMINALCU
Početkom 1890-ih linčovanja su bila na vrhuncu.
Opravdanja zašto je toliko crnaca linčovano svodila su se na objašnjenja
što su ti crnci zgriješili.
Nije bila samo stvar u čovjeku koji je visio s drveta,
kažnjen za neki zločin, obično izmišljen,
koji često nije ni počinio.
Čin linčovanja služio je tomu da utjera strah u kosti svima nama
da ne bismo i mi završili obješeni o drvo.
Da svi u pamćenju imamo tu sliku kako bismo shvatili
da ne smijemo prijeći granicu
i da moramo ostati gdje nam je mjesto.
Na tlo!
Što ti je?
Bijelci na položaju moći stvorili su te stereotipe
kako bi držali ljude u strahu.
Ako smo ti prijetnja, oduzmeš nam ljudskost.
UNIŠTITE OVU LUDU ZVIJER
Namjerno su to radili kako bi nas zauzdali.
CRNCI NA TELEVIZIJI: REALIZAM ILI STEREOTIPI?
Kriminalizacija crnaca
bila je ključan dio strategije bjelačke nadmoći u Americi.
To je vrlo moćno sredstvo
kojim bijelci mogu objasniti zašto je važno
da bjelačka elita drži pod kontrolom crnačke zajednice.
O svim njihovim prijestupima mogla bi se napisati knjiga.
Nažalost, moramo s njima postupati kao s mimozama,
umjesto kao s propalicama, što i jesu. Inače bismo ih sve mogli zatvoriti.
Životi crnaca su važni!
Zašto se ne smatraju teroristima?
Ne smijemo to reći jer su crnci?
Dosta je gluposti. To su ubojice koji mrze bijelce.
Pojmovi o kriminalu, crncima i rasi
ukorijenili su se u svijest Amerikanaca.
Tko živi s obojenima, mora se preseliti.
Zašto?
Jer noću nisi siguran na ulici. Ne možeš izaći iz kuće.
Kad razmislimo o tome kako se kriminalci prikazuju u medijima,
shvatimo da su to obično tamnoputi ljudi, uglavnom crnci.
Horton nam je provalio u kuću.
Dvanaest sati me tukao, rezao i terorizirao.
Služio je doživotnu kaznu kad mu je guverner Dukakis dao slobodne dane.
Crnci svaki dan ubijaju bijelce.
Siluju sto bjelkinja na dan.
SUDAC KAŽE DA MU CRNAC „IZGLEDA KAO KRIMINALAC”
Poznate su vam statistike.
Zločin je američka epidemija.
Iz tih statistika izranja portret.
Portret prikazuje ozbiljno lice oštra pogleda.
Lice koje pripada zastrašujućoj stvarnosti našeg vremena,
lice ljudskog grabežljivca, lice uobičajenog kriminalca.
U prirodi nema ničeg okrutnijeg i opasnijeg.
Ljude možeš kriminalizirati i neizravno.
To više nisu samo dječje bande.
To su često djeca koju zovemo supergrabežljivcima.
Nemaju savjest ni empatiju.
Prvo se moramo udružiti kako bismo kaznili dilere droge,
i to brzo, sigurno i oštro.
Kriminal postaje šifra
za crnce, za rasu.
Pojam crnačke kriminalnosti
osmišljen je tako namjerno
da prožima cijelu kulturu.
Ubojice tinejdžeri. Maloljetnička stopa ubojstava
sad je premašila stopu ubojstava odraslih.
Klinci koji su krali ratkape sad siluju i ubijaju.
Rasističke ideje stalno se iznova osnažuju
onime što vidimo na televiziji, na vijestima,
u reklamama, na filmu, na društvenim mrežama, svugdje.
Mnoge od tih ideja suptilno su prisutne
jer su zaodjevene u nekakvu masku.
Do 1930-ih godina već je postalo
društveno neprihvatljivo linčovati crnce na filmu.
Ali zato se sugeriraju aspekti crnaštva
premda nema likova crnaca.
Na filmu niste ograničeni stvarnošću.
Zlikovac može biti velik, crn,
snažan i užasan koliko god želite.
Šuti, nakazo!
Juliuse…
Rekao sam, šuti!
A to funkcionira
i razumljivo nam je to kao publici
zato što smo već naviknuti na stereotipe o crnaštvu
toliko da i ne shvaćamo da ih primjenjujemo
u gledateljskom iskustvu.
Smjesta se raziđite!
Ovdje se sinoć dogodilo dvoje.
Prvo su bili prosvjedi za ubijenog tinejdžera.
Drugo je bilo suludo i nekontrolirano divljanje.
Sjeverno od St. Louisa cijelu noć harali su lopovi.
Ruke u vis, ne pucajte!
Crnci nisu nasilniji i opasniji od bilo koje druge skupine.
Ali uče nas da je lice nasilja crnačko.
Zato ne obraćamo pozornost na nasilne bijelce
jer oni, navodno, nemaju lice nasilja.
Ne izgleda kao netko tko bi nekog ubio.
Objašnjenje za nasilje treba tražiti u raširenom siromaštvu i pristupu oružju,
a ne u rasi.
Ali uče nas da je bjelačko nasilje samoobrana.
Smrtonosno gušenje u podzemnoj.
Neely, bivši imitator Michaela Jacksona,
ponašao se sumanuto i vikao je na putnike,
ali nikome nije učinio ništa nažao.
Odvjetnici kažu da se Penny branio.
Žena s Floride optužena je da je ubila susjedu.
Policija kaže da je pucala kroz svoja ulazna vrata
i ubila Ajike Owens, majku četvero djece.
Lorinz tvrdi da je to bila samoobrana.
Tu je Afroamerikanac. U Central Parku sam.
Snima me, prijeti meni i psu.
U Rambleu mi prijeti neki muškarac!
Odmah pošaljite policiju!
Sandfordska policija. Poziv se snima, ovdje Sean.
U mojoj četvrti je bilo provala.
Tuda se mota sumnjiv frajer.
Je li bijelac, crnac, Hispanac?
Izgleda kao crnac.
Potencijalno nasilje koje se rađa
zbog propagiranja tih ideja…
Potencijalno nasilje je strahovito.
Govorili su da je George Floyd bio pijan ili drogiran
pa se u svakom času mogao pretvoriti u zvijer.
Ahmaud Arbery je trčao!
Samim time što je trčao
za te bijelce postao je poput zvijeri.
Te takozvane bezopasne ideje
mogu zaraziti način razmišljanja ljudi
koji onda upotrijebe te ideje i izvrnu ih
kako bi opravdali krvoproliće crnaca.
Otmjen izraz za to bio bi „kulturološki diskurs”,
ali ja to zovem običnim lažima koje si ljudi ponavljaju
kako bi opravdali održavanje takve politike i nejednakosti.
PRAVDA
Linčovanja su bila rasistička reakcija
na prosperiranje crnaca.
Ida B. Wells proučila je priče
i podatke kojima se pokušalo opravdati linčovanje
i odlučila je da će prikupiti svoje podatke.
Kad bi Južnjaci, u obranu svog bezakonja
rekli istinu o linčovanju,
ova obrana sad ne bi bila potrebna.
Ali kad namjerno, zlonamjerno i stalno izvrću činjenice,
crnac mora iznijeti i svoju stranu ove grozne priče.
Svi u gradu znali su mog prijatelja Tommyja.
Imao je malu kuću i kad je nešto uštedio,
otvorio je trgovinu živežom.
Jednog dana tamnoputi i bijeli dječaci posvađali su se zbog pikula.
Tamnoputi trgovac živežom uvučen je u prepirku.
U nedjeljnim novinama
izašli su šokantni naslovi o njegovoj trgovini.
Novine su raspirivale rasne predrasude
nazvavši trgovinu „stjecištem kradljivaca i nasilnika”.
Ščepajte ga!
Krv!
RULJA SE SLUŽI PIŠTOLJIMA, A NE UŽETOM TROJICA POBUNJENIH USTRIJELJENA U POLJU
POPRIŠTE LINČOVANJA
Bolji, čistiji muškarac nikad nije hodao ulicama Memphisa,
a ubili su ga bezobzirno
kao da je pseto.
Tad sam zaista shvatila što je zapravo linčovanje.
Izlika za uklanjanje crnaca koji su stekli nešto novca i imanja.
Tako se u strahu drži cijela rasa.
EVIDENCIJA LINČOVANJA
Proučavajući situaciju bila sam sve uvjerenija
da Južnjaci nisu prestali biti kivni na to
što crnci više nisu njihove igračke,
sluge i izvor prihoda.
GODINA 1892. LINČOVANA JE 241 OSOBA.
Tih godina hladnokrvno je ubijeno više od 10 000 crnaca
bez službenog suđenja i zakonitog pogubljenja.
Evidencija pokazuje da su tijekom svih tih godina za sva ta ubojstva
osuđena i pogubljena samo tri bijelca.
JUŽNJAČKI UŽASI ZAKON O LINČOVANJU
U SVIM SVOJIM FAZAMA
Vrlo često zainteresirani prijatelji nakon mojih predavanja pitaju me:
„Kako mogu pomoći?”
Odgovor je uvijek isti:
„Iznosite činjenice kome god možete.”
CRVENA EVIDENCIJA
TABLIČNI PRIKAZ STATISTIKE I NAVODNIH POVODA LINČEVA U SAD-U
AUTORICA
Ona je prva ispripovjedila naše priče
i prisilila ovu zemlju da se otvoreno pogleda u oči.
Gledamo razglednice
rulje željne krvi, skupa sa ženama i djecom,
kako stoje ispod crnačkog tijela
koje visi s drveta
i znamo da je to užasno.
Ali to je moguće samo zato
što si je Ida B. Wells uzela u zadatak
u doba kad se to događalo
da se pobrine da o tome ostane zapis kako ne bismo mogli okrenuti glavu.
Otvorili ste vrata mog auta
i prijetite da ćete me izvući iz mog auta.
Van iz auta!
-Elektrošokirat ćete me? -Van!
Dolje! Licem na tlo!
-Jedan, dva… -Ne prijetim ovom policajcu.
On mi prijeti.
-Gledajte ovo, ljudi. -Život mi je u opasnosti.
Gnjavite me svaki put kad me vidite!
Dosta! Ovo je zadnji put!
Ne reagira, buraz!
Ima li puls?
Nemoj! Gle, ne reagira!
-Provjeri mu puls! -Što ti je?
Pustit ćeš ga da mu sjedi na vratu?
CRNAC USTRIJELJEN DOK JE TRČAO U GEORGIJI
NI DVA MJESECA POSLIJE NITKO NIJE UHIĆEN
CRNCA USTRIJELIO SUSJED BIJELAC NAKON MJESECI RASISTIČKOG MALTRETIRANJA
JEDANAESTOGODIŠNJAK NAZVAO HITNU SLUŽBU
POLICIJA GA JE ZATIM USTRIJELILA
POLICIJA UBIJA MNOGO VIŠE CRNIH NEGO BIJELIH AMERIKANACA
Policijsko nasilje moderno je linčovanje.
Nasilje države nad crncima u zatvorima i izvan njih
linčovanje je.
To je oblik rasnog terora
kojim se ne kažnjavaju samo pojedinci među crncima.
Njime se šalje poruka svim crncima da se ne bune.
Iako su policijske metode evoluirale,
postoji zajednička nit vodilja.
SLOBODA ROBOVIMA!
Kad god dođe do velikog napretka u položaju…
Poklopi nas plimni val.
Digne se zid bjelačke nadmoći i kaže:
„Dalje ne ideš.”
OBAMA UBIJA AMERIKU
Povucite se!
Reakcija na napredak crnaca je kazna.
To se tako ne predstavlja.
Predstavlja se kao problem s kriminalom, drogama.
Ali to je zapravo postupak
da se utvrdi rasna dominacija uspostavljanjem „reda”.
Ova nacija mora dati sve od sebe da suzbije zločin.
Zakoni naše zemlje moraju se poštovati.
Mora se održavati red.
Prijatelji, želim vam prenijeti jasnu poruku.
Val kriminala neće biti val budućnosti u Sjedinjenim Američkim Državama.
Prva odgovornost vlade je
zakon i red.
Ja sam kandidat zakona i reda.
Čitate li o teškoćama,
neredima u Omahi, Clevelandu, Brooklynu, Chicagu ili drugdje?
Ja ih zovem pobunama.
-To su pobune? -Da.
Smatrate da u njima nema ništa loše?
To su ljudi koji se bune protiv sustava
koji ih zatvara u geta,
koji ih izrabljuje i tlači,
a oni nemaju nikakvo sredstvo protiv takvog sustava.
Uništavali ste i remetili,
otimali ste ljude,
razarali njihove sustave
i sve ste to zvali „civilizacijom”.
Mi koji smo žrtve toga
sad vam kažemo: „Vi ste ubojice snova.
Vi ste divljaci.
Da, vi ste oduvijek bili necivilizirani.”
Civilizirajte se.
Ovu naciju privlači spektakl.
Privlači je plamen.
Ali ne pazimo na to što dolijeva ulje na vatru.
Ulje na vatru političke su odluke koje su u temelju protiv crnaca.
NEKA ŠKOLE OSTANU BJELAČKE
Uskraćivanje obrazovanja ulje je na vatru.
Neravnopravne mogućnosti stanovanja i zapošljavanja ulje su na vatru.
Pretjeran policijski nadzor crnačkih zajednica ulje je na vatru.
Pretraga nasumce.
Policija!
Rat protiv droge…
Masovna zatvaranja…
Kad imaš politiku, strukturu i institucije
koje izravno podčinjavaju crnce,
namjerno stvaraš zajednice koje se mogu konstantno kriminalizirati.
I evo opet niti.
Kad razmišljamo o povijesti rasizma u ovoj zemlji,
razmišljamo o povijesti moći.
Sve metode tlačenja crnaca koje su se rabile u ovoj zemlji
imale su za cilj zadržavanje moći.
Bjelačka elita
tako izvlači korist.
I može zadržati moć.
Uče nas da je moć ograničen resurs.
Da je poput pite.
Što više imam ja, manje imaš ti. Što više imaš ti, manje imam ja.
Ako se vodiš za načelom da ono što imaš
moraš zadržati pod svaku cijenu, učinit ćeš sve što treba.
Lagat ćeš, varati, krasti, ubijati kako bi to zadržao.
Ono što je trebalo učiniti
smjesta nakon ukidanja ropstva,
dakle, reorganizaciju, preoblikovanje,
drukčije osmišljavanja cijelog društva,
kako bi dotad porobljene osobe
mogle biti slobodne i ravnopravne,
do tog nikad nije došlo.
Pazi!
Bijelci su se bojali što će se dogoditi
ako se pogledaju u zrcalo.
Bojali su se da će vidjeti da su naraštajima, stoljećima
mučili i tlačili ljude crne, smeđe i tamne puti.
Možda ne bi znali što s tom povijesti.
Postavit će se pitanje: „I što sad?
Sad kad znate, što sad?”
Morat će razmisliti žele li nastaviti
živjeti s tim nasljeđem.
Glavna crta rasista je poricanje.
Stalno traženje kako bi porekli to da je rasizam i dalje prisutan.
Želimo li se baviti problemom ukorijenjenosti rasizma,
moramo se toga aktivno primiti.
A to je antirasizam.
ISTINA O ANTIRASISTIČKOM DRUŠTVU
Stvorimo li antirasističko društvo, ljudi se stalno pitaju
što će izgubiti.
A ne što će dobiti!
Ako želite stvoriti djelotvornu društvenu mrežu, djelotvorno društvo,
ugnjetavanje dijela stanovništva
nije najbolja strategija.
Ne znam kako će izgledati, ali znam da je to moguće
jer su određeni ljudi uspostavili ovakav sustav.
Ako su uspjeli uspostaviti sustav,
mi ga možemo rastaviti.
Nije samo stvar u tome da više ljubiš svoga bližnjega.
Nije u tome stvar.
Ako antirasizam znači
da tebi osobno tamnoputi ljudi nisu antipatični,
što ja imam od toga?
Što imam od toga da ti nisam antipatična?
Ali ako uzmeš u obzir povijest i zapitaš se
kako je strukturna antipatija prema tim ljudima
i njihovo zanemarivanje
njima otežalo život,
to je već početak nečega konstruktivnog.
Crnci znaju što žele.
Imaju ideju o tome kako sloboda treba izgledati.
I ne izgleda kao radikalna utopija.
Izgleda kao svijet u kojem žive bijelci.
U kojem žive i ne dovode ga u pitanje.
Volim to što sam crnkinja!
Zahvaljujem Bogu što sam se takva rodila.
Volim svog muža crnca.
I crnu bebu koju ćemo dobiti.
Volim svoju crnačku obitelj. I susjedu crnkinju, gđicu Janet.
Volim svoju crnačku crkvu.
I svoju crnačku glazbu.
Volim sve što su crnci doprinijeli Americi,
priznala to Amerika ili ne.
Recite, što to s crncima nije u redu?
S crncima je sve u redu!
Vidite li koliko je to apsurdno?
S crncima nije u redu jedino to
što mislimo da s nama nešto nije u redu.
OBILJEŽENI OD POČETKA
Prijevod titlova: Petra Matić