Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Tekoäly herättää minussa kunnioitusta.
No niin, kaarretaan ylös. Hyvä muodostelma.
Tekoälyn avulla voisi poistaa köyhyyden ja kehittää uusia lääkkeitä.
Se voisi tuoda maailmaan rauhaa.
Hienoa.
Siihen liittyy kuitenkin myös monia uhkia.
Tekoäly on keinotekoista älykkyyttä,
joka toimii arvaamattomasti.
Se kehittyy koko ajan,
joten on mietittävä, missä menevät rajat, joita tekoälyn käytössä tulee noudattaa.
Sotilaskäyttöön tarkoitetut järjestelmät ovat paras alusta näille pohdinnoille.
Ohjelmistot ja laitteistot ovat ottaneet taistelukentät haltuunsa.
Kohde löydetty.
Armeijat käyvät tekoälyn kehittämisessä nopeuskisaa toisiaan vastaan.
Kuolin.
Olemme matkalla kohti maailmaa, jossa puolustusvoimien lisäksi -
myös kolmannen sektorin toimijat, yksityiset yhtiöt -
ja jopa paikalliset poliisivoimat -
saavat kenties käyttöönsä aseita, jotka voivat tappaa itsenäisesti.
Annammeko algoritmeille vallan päättää elämästä ja kuolemasta?
Kysymys pitäisi ratkaista nopeasti.
Jos tekoälyä ei käytetä viisaasti,
se on vakava uhka jokaiselle planeettamme asukkaalle.
LÖYTÖJÄ JA LÄPIMURTOJA
TAPPAJAROBOTIT
Hyvää työtä, kaverit.
Objektiivi on edellistä laajakulmaisempi. -Onko?
Saadaan enemmän tietoa. -Hienoa.
Shield AI -yhtiö kehittää tekoälypilottia.
Siinä automaattisesti ohjautuvaa tekoälytekniikkaa -
käytetään ilma-aluksessa.
Tekoälypilotin avulla ilma-alukset voivat toimia itsenäisemmin.
Ne ratkovat ongelmia itse.
Nova on automaattinen nelikopteri,
joka tutkii rakennuksia ja maanalaisia rakenteita,
jotta joukoilla olisi niistä hyvä käsitys ennen paikan päälle menemistä.
Se on kehittynyt huimasti viime kerrasta.
Tänään työstämme muutoksia tutkintatapaan. Kehitämme kerrostoimintoa -
eli yhden kerroksen tutkimista ennen seuraavaan menoa.
Mahtava juttu.
Moni kysyy minulta,
miksi tekoäly on tärkeä voimavara.
Silloin mietin sotilastehtäviä, joissa olen ollut mukana.
Olin laivastossa 7 vuotta.
Navy SEAL -joukoissa palvelin kahdesti Afganistanissa -
ja kerran Tyynellämerellä.
Saatoimme joutua tutkimaan jopa 150 rakennusta päivässä.
Niissä tehtävissä tarvitaan lähitaistelutaitoja.
Aseellisia taisteluja käydään lähietäisyydeltä sisätiloissa.
Siinä voi tulla ammutuksi, ja rakennuksessa voi olla räjähteitä.
Sen vaarallisempaan tilanteeseen yksikään erikoisjoukkojen jäsen -
tai muu sotilas ei voi taistelukentällä joutua.
Tulen aina olemaan kiitollinen ajastani laivastossa.
Niiltä ajoilta on hetkiä ja muistoja, joita ajatellessa -
tunteet tulevat pintaan.
Vapautta ei saa ilmaiseksi. Uskon siihen täysin,
sillä tiedän omasta kokemuksesta, että se vaatii isoja uhrauksia.
Anteeksi.
Kun oman ryhmän jäsen haavoittuu tai kuolee,
se on todella traagista.
Työssä, jota teemme nyt, minua motivoi ajatus siitä,
että autamme estämään niitä tragedioita.
Puolustusministeriössä tapahtui 00-luvun lopulla -
ikään kuin vahingossa robotiikan vallankumous.
Irakiin ja Afganistaniin lähetettiin tuhansia robotteja.
Kun minua pyydettiin Obaman kaudella varapuolustusministerin tehtävään,
sodankäynti oli muuttumassa radikaalisti.
Monissa tehtävissä käytettiin ihmisten sijaan robotteja.
Varhaiset robotit olivat kauko-ohjattavia.
Ihmiset ohjasivat niitä kauko-ohjattavien autojen tapaan.
Robotteja käytettiin aluksi etenkin tienvarsipommien etsimiseen.
Jos pommi räjähti, robottikin räjähti.
Sitten vain harmiteltiin ja otettiin uusi robotti.
Miehittämätön Predator-lennokki -
oli Afganistanissa hyvin tehokas väline ilmaiskuihin.
Puolustusvoimissa alettiin ajan myötä miettiä,
mihin muuhun robotteja voisi käyttää ja millä tavalla.
Yksi tavoitteista oli tehdä niistä itsenäisempiä.
Autonomiset aseet tekevät päätöksiä itsenäisesti -
lähes tai täysin ilman ihmisohjausta.
Ne toimivat ja ohjautuvat itsenäisesti.
Tappamiskyky riippuu aseistuksen tasosta.
Kun järjestelmän itseohjautuvuus kasvaa,
kaikki toiminnot nopeutuvat.
Ja jos pystyy operoimaan nopeammin kuin vihollinen,
saa taistelussa huomattavan edun.
Pyrimme kehittämään autonomisia ja erittäin kestäviä älyjärjestelmiä.
Järjestelmiä, jotka osaavat reagoida ympäristöönsä -
ja tehdä päätöksiä siitä, miten siellä tulee toimia.
Paikka, jossa nyt olemme, toimi alun perin elokuvastudiona.
Nyt se on sotilaskäytössä realistisena koulutusympäristönä.
Tänään testaamme tekoälypilottia.
Robotin tehtävä on etsiä uhkia, jotta joukkojen olisi turvallista edetä -
ja tehdä päätöksiä siitä, miten tilanne hoidetaan.
Tämä on "kuolonkäytävä". Oviaukoista on pakko kulkea.
Ne ovat vaaranpaikkoja.
Nova kertoo, onko oven takana ampuja -
tai mahdollisesti perhe.
Se auttaa meitä välttämään vaaroja.
Näköanturien avulla -
saamme käsityksen siitä, miltä ympäristö näyttää.
Useita kerroksia.
Saamme kartan ja kuvaa siitä, mitä robotti näki tutkimuslennolla.
Henkilötunnistin. Hienoa.
Novassa on myös lämpökamera.
Jos kohde on 37-asteinen, se on luultavasti ihminen.
Havaittu ihminen on uhka, kunnes toisin todistetaan.
Tarkoitus on vähentää sodan sumua ja edesauttaa parempia päätöksiä.
Tulevaisuudessa nähtäneen -
kokonaisia autonomisten ilma-alusten tiimejä.
Robottiautojen kohdalla -
kyse on siirtymisestä paikasta toiseen ihmisen päätöksen mukaan.
Meidän robottiemme tarkoitus ei ole siirtyä paikasta toiseen -
vaan suorittaa tehtävä.
Ohjeistus on pikemminkin "tarvitsen maitoa",
ja robotin on sitten päätettävä, mihin kauppaan se menee,
haettava maito ja tuotava se takaisin.
Ohjeistus on ehkä jopa tyyppiä "pidä jääkaappi varusteltuna".
Tekoälyn siis selvitettävä, mitä täytyy tehdä ja miten.
Ja jos eteen tulee haaste tai ongelma, robotin täytyy reagoida siihen.
Kun olin päättänyt, että jättäisin laivaston,
pohdin, miten jatkaisin.
Olen elämäni aikana nähnyt internetin kasvun.
Pohdiskeluissani tulin päätelmään, että tekoäly oli vuonna 2015 -
jokseenkin samalla tasolla kuin internet vuonna 1991.
Tekoäly oli valmiina kehittymään -
yhdeksi maailman merkittävimmistä tekniikanaloista.
Työskentelen sen kanssa päivittäin ja näen sen kehittyvän jatkuvasti.
Monille muille sana "tekoäly" saattaa kuitenkin tuoda mieleen elokuvat.
Pelataanko peliä?
Kävisikö Global Thermonuclear War?
Sopii.
Tekoälystä puhuttaessa ihmisille tulee ehkä mieleen Terminator – tuhoaja.
Tai I, Robot.
Deaktivoi. -Mikä minä olen?
Tai Matrix.
Tieteiselokuvat antavat käsityksen,
että kuka tahansa meistä voi oikeasti olla tietokoneen tekoälyluomus.
Replikantit ovat kuten muutkin koneet. Avuksi tai uhaksi.
Alkeellisemmat tekoälysovellukset voivat kuitenkin mullistaa elämämme -
kauan ennen puhuvia ja ajattelevia robotteja.
Robotit ovat jo täällä. Ne tekevät päätöksiä.
Robottien vallankumous on alkanut.
Se ei vain näytä sellaiselta kuin kuviteltiin.
Terminaattori on soluttautuja. Osaksi ihminen, osaksi kone.
Nyt ei puhuta Terminatorin tapaisesta tappajarobotista,
vaan tekoälystä, joka pystyy joihinkin samoihin tehtäviin kuin ihminen.
Huolena on se, voiko järjestelmiin luottaa.
Saimme lisätietoa kuolonkolarista, joka sattui Uber-robottiautolla.
Yhtiön kehittämä tekoäly-chatbot käytti varsin rasistista kieltä…
Tekoäly yhdisti 26 lainsäätäjän kasvot rikollisiin.
Pystyykö tekoäly käsittelemään tosielämän mutkikkaita kokonaisuuksia?
Fyysinen maailma on epämääräinen.
On paljon sellaista, jota emme tiedä. Siksi tekoälyä on vaikea kouluttaa.
Siinä prosessissa on alettu hyödyntää koneoppimista.
Koneoppiminen on valtava edistysaskel.
Koneille ei tarvitse enää opettaa kaikkea.
Kun tietokoneelle annetaan massoittain tietoa,
kone alkaa oppia itse.
Sitä voi soveltaa mihin vain.
Robottikoiraprojektissa yritämme näyttää,
että koiramme pystyy kävelemään hyvin monilla erilaisilla alustoilla.
Ihmiset ovat kehittyneet kävelijöiksi miljardien vuosien aikana.
Eri maastoihin sopeutuminen on vaatinut valtavasti älykkyyttä.
Voisivatko myös robotit sopeutua kuten eläimet ja ihmiset?
Koneoppimisessa kerätään valtavasti dataa simulaatioista.
Simulaatio on todellisuuden digikaksonen.
Eri tietokoneilla voi olla käynnissä useita eri versioita todellisuudesta.
Koneilla simuloidaan tuhansia tapahtumia.
Alustojen liukkaustaso voi vaihdella. Samoin pehmeys tai kovuus.
Simulaatioista kootaan tuhansien robottien kokemukset,
jotka ladataan fyysiseen robottiin.
Nyt testaamme, sopeutuuko robotti uudenlaisille alustoille.
Kun robotti käveli vaahtomuovilla, se paineli jaloillaan voimakkaammin.
Liukkaalla alustalla se puolestaan -
muutti liikettä, jottei se liukastuisi.
Tämä oli havainnollinen esimerkki koneoppimisen mahdollisuuksista.
Robottikoirasta voisi olla apua -
esimerkiksi katastrofialueilla, joilla kuljetaan erilaisissa maastoissa.
Robottikoirat voisivat myös suorittaa valvontatehtäviä vaikeissa olosuhteissa.
Usein teknologian kanssa eteen tulee kuitenkin se haaste,
että se pystyy hyvään mutta myös pahaan.
Esimerkiksi ydintekniikkaa voi käyttää energian tuottamiseen -
mutta toisaalta myös atomipommien kehittämiseen.
Kyse on niin sanotusta kaksikäyttöongelmasta.
Tuli on kaksikäyttöistä.
Samoin ihmisen älykkyys.
On päivänselvää, että myös tekoäly on kaksikäyttöistä.
Tekoälyn käytöstä puhuttaessa konteksti on ensiarvoisen tärkeä.
On tietysti hienoa, jos robotti voi suorittaa pelastustehtäviä -
ja etsiä lumivyöryssä kadonneita.
Samaa robottia voi kuitenkin käyttää myös aseena.
Kun näen yritysten hyödyntävän robotiikkaa aseiden käytössä,
tavallaan se suututtaa.
On pakko kohdata se tosiasia, että kehittämäämme tekniikkaa -
käytetään sellaiseen.
Kyseessä on todella mullistava tekniikka.
Nämä asejärjestelmät -
saattavat muuttaa ihmiskunnan turvallisuutta dramaattisesti.
Tässä vaiheessa ei ole varmaa, pystyvätkö koneet -
erottamaan siviilit taistelijoista.
Afganistanin sodassa olin mukana tarkka-ampujaryhmässä,
joka etsi rajaa ylittäviä vihollisia.
Vastapuoli lähetti pikkutytön etsimään meidät.
Meille ei tullut mieleenkään ampua tyttöä.
Sodan lait olisivat sallineet sen.
Niissä ei määritellä vihollisen ikää.
Jos robotti on ohjelmoitu noudattamaan sodan lakeja kirjaimellisesti,
se olisi ampunut tytön.
Miten robotti erottaa, mikä on laillista ja mikä on oikein?
Roboteilla käytävässä sodassa -
pyritään minimoimaan Yhdysvaltain armeijan ja kansan kärsimyksiä.
Siitä seuraa kuitenkin lisää siviilivahinkoja -
afgaaneille, irakilaisille ja somaleille.
Kysyisin ihmisiltä, jotka tukevat tekoälyn käyttämistä sotalennokeissa:
Entä jos oma kyläsi olisi iskun kohde?
Tekoäly on kaksiteräinen miekka.
Sitä voidaan käyttää hyvään. Normaalielämässä tehtäisiin niin.
Mutta napin painalluksella -
sama tekniikka voi muuttua tappavaksi.
Olen kliininen farmakologi. Yhdessä tiimini kanssa -
käytän tekoälyä löytääkseni lääkkeitä -
sairauksiin, jotka ovat jääneet vaille huomiota.
Aiemmin lääkkeitä etsittiin muokkaamalla olemassa olevia molekyylejä -
uusien lääkkeiden luomiseksi.
Tekoälyn ansiosta käytössämme on miljoonia ideoita,
miljoonia molekyylejä.
Se avaa lukemattomia mahdollisuuksia -
hoitaa tauteja, joita ei ole aiemmin voitu hoitaa.
Asialla on kuitenkin synkkä kääntöpuoli, johon en uskonut kajoavani.
Koko juttu alkoi, kun sain kutsun -
Sveitsissä toimivalta Spiez-laboratoriolta -
tulla puhumaan tekoälyn mahdollisista väärinkäytöksistä.
Sean lähetti minulle ajatuksiaan siitä,
miten voisimme väärinkäyttää omaa tekoälyämme.
Sen sijaan, että pyytäisimme sitä luomaan lääkemolekyylejä -
sairauksien hoitoon,
kokeilimme luoda sillä mahdollisimman myrkyllisiä molekyylejä.
Halusin selvittää, voiko tekoälyllä kehittää tappavia molekyylejä.
Emme uskoneet tekoälyn onnistuvan siinä,
sillä ainoa tekemämme muutos oli nollan muuttaminen ykköseksi.
Muutos ajaa tekoälyä kohti myrkyllisyyttä sen välttämisen sijaan. Siinä kaikki.
Jätin tietokoneen tekemään työtään.
Se alkoi luoda tuhansittain molekyylejä.
Me vain painoimme käynnistysnappia.
Seuraavana aamuna tietokoneellani oli tiedosto.
Siinä oli noin 40 000 molekyyliä,
jotka olivat kenties myrkyllisimpiä molekyylejä ihmiskunnan historiassa.
Niskakarvani nousivat pystyyn. En voinut uskoa silmiäni.
Tietokone oli ideoinut kymmeniätuhansia uusia kemiallisia aseita.
Täällä on molekyylejä, jotka ovat VX:ää tai VX:n kaltaisia.
VX on yksi vaarallisimmista kemiallisista aseista.
Poliisin mukaan Kim Jong-namin kimppuun lentokentällä käyneet naiset -
käyttivät tappavaa VX-hermokaasua.
VX voi aiheuttaa tukehtumiskuoleman.
Se on erittäin voimakas molekyyli,
ja useimmat koneen luomat molekyylit olivat vielä vaarallisempia.
Monia niistä ei ollut nähty koskaan aiemmin.
Kun tajusimme asian, mietimme, mitä oikein tuli tehtyä.
Oivalsin pian, että olimme avanneet Pandoran lippaan.
Puhalsin pelin saman tien poikki.
Halusin vain esitelmääni tarvittavat tiedot.
Koetta tehdessämme mietin, mitä pahaa siitä muka voisi seurata.
Nyt käsitän, miten naiivisti suhtauduimme asiaan.
Kammottavinta on, että kuka tahansa voisi tehdä saman.
Se hoituu käden käänteessä.
Miten saamme tekoälyn hallintaamme ennen kuin -
sitä kenties käytetään äärimmäisen tuhon välineenä?
Keskeinen asia keskusteltaessa tekoälystä -
ja sen käytöstä yhteiskunnissamme -
on kisa tekniikan kehittämiseen liittyvän vallan -
ja sen viisaan hallinnan välillä.
Asiaan liittyy kiinteästi eettisiä ja moraalisia näkökulmia,
sillä sama tekniikka, jota käytetään älypuhelimissa,
voi päätyä tekemään päätöksen ihmishengen viemisestä.
Työpaikkani, Future of Life Institute, on tutkija-aktivistien yhteisö.
Yritämme osoittaa,
että automaation lisäämisellä on myös kääntöpuolensa.
Pyrimme varmistamaan, että luomaamme uutta teknologiaa -
käytetään turvallisesti ja eettisesti.
Rohkaisemme avointa keskustelua säännöistä ja käytännöistä,
joilla tekoälyn sotilaskäyttöä säädeltäisiin.
Taistelukentillä alkaa jo olla käytössä tekniikkaa,
joka voi tappaa itsenäisesti.
YK julkaisi vuonna 2021 raportin -
itsenäisesti toimivien tappavien aseiden käytöstä Libyassa.
Tutkimusryhmän mukaan Libyassa viime vuonna käytetty ilma-alus -
oli ohjelmoitu hyökkäämään itsenäisesti.
Jos raportti pitää paikkansa,
kyseessä on käänteentekevä hetki historiassa,
sillä tämä olisi ensimmäinen vahvistettu kerta, kun tekoäly -
teki päätöksen tappaa eikä ihminen.
Pitkälle kehittyneitä autonomisia aseita käytetään jo eri puolilla maailmaa.
Tietoja on mm. Israelista.
Azerbaidžan käytti robottijärjestelmiä Armenian ilmatorjuntaa vastaan.
Se voi lentää taistelukentällä tuntikausia etsien kohteita -
ja iskeä niihin ilman minkäänlaista ihmisohjausta.
Viime aikoina olemme myös nähneet useita videoita toimista Ukrainassa.
On epäselvää, millä tavalla lennokkeja on käytetty.
Valitsiko ihminen, mihin isketään, vai tekikö kone päätökset itse?
On kuitenkin varmaa, että jossain vaiheessa,
ellei niin ole jo käynyt Libyassa, Ukrainassa tai muualla,
kone tulee tekemään itsenäisesti päätöksiä siitä, kenet tapetaan.
Se, että koneet käyttävät kuolettavaa voimaa ihmisiä vastaan -
ilman ihmisohjausta,
on vastenmielistä eikä sellaista saa hyväksyä.
Pystyykö kansainvälinen yhteisö vastaamaan tähän haasteeseen?
Kysymys odottaa vastausta.
Jos mietitään tulevaisuutta vaikka vain muutaman vuoden päähän,
tilanne näyttää todella pelottavalta.
Se pääoman ja ihmisten työpanoksen määrä,
jolla tekoälyä vahvistetaan ja sen käyttöä monipuolistetaan, on aivan valtava.
Voi jestas tuota tyyppiä. -Hän tietää, ettei voi voittaa.
Koen innoittavana sen, kun tekoäly voittaa jonkin haasteen.
Viimeinen oljenkorsi.
Samoja tekniikoita ja toimintoja voi käyttää oikeassa ilma-aluksessa.
Hyvä matsi. -Kyllä vain.
On yllättävää, että yhä esitetään väitteitä siitä, mihin tekoäly ei pysty.
"Se ei voi ikinä nousta shakkimestariksi."
IBM:n tietokone päihitti ottelun toisessa pelissä mestari Garri Kasparovin.
Kasparov luovuttaa!
Kun näen jotain, jota en ymmärrä,
minua pelottaa. Äskeistä en todellakaan ymmärrä.
Sitten väitettiin, ettei kone voisi ikinä voittaa go-pelin mestaruutta.
Uskon, että ihmisen intuitio on niin kehittynyt, ettei tekoäly -
voi päihittää sitä.
Go on yksi monimutkaisimmista lautapeleistä,
sillä mahdollisten siirtojen määrä on yhteenlaskettuna -
suurempi kuin atomien määrä universumissa.
Googlen DeepMind-tiimi -
kehitti AlphaGo-ohjelman haastamaan maailman parhaat gon pelaajat.
Onnittelut… -AlphaGolle.
Tietokoneohjelma päihitti juuri huippuammattilaisen.
Seuraavaksi DeepMind alkoi kehitellä StarCraftia pelaavaa tekoälyä.
StarCraft on ehkä kaikkien aikojen suosituin reaaliaikainen strategiapeli.
AlphaStar-ohjelma sai mainetta voitettuaan monia mestaripelaajia.
AlphaStar ottaa murskavoiton.
Ammattilaiset eivät tule voittamaan tätä taistelua.
Aika naurettavaa.
TEKOÄLYSTÄ STARCRAFT II:N SUURMESTARI
Ammattipelaajat pitivät koneen käyttämiä taktiikoita -
ja strategioita erikoisina ja ihmiselle vieraina.
Silloin päässäni syttyi lamppu.
Tajusin, että nyt on aika toimia.
Näin merkittävää teknologiaa tulisi hyödyntää.
Tiesin lähitaistelun haasteet SEAL-kokemusteni perusteella,
mutta F-18-lentäjänä toiminut hyvä ystäväni kertoi,
että hävittäjälentäjillä on sama ongelma.
Kommunikaatio takkuilee,
ja ilmatorjuntaohjusten kasvava käyttö tekee toiminnasta liian vaarallista.
Mitä jos tekoäly ohjaisi hävittäjää?
AlphaDogfight-kokeissa on alkamassa ensimmäinen semifinaali.
USA:n asevoimien tutkimusorganisaatio Darpa -
oli nähnyt AlphaGon ja AlphaStarin.
Siitä AlphaDogfight-kilpailun idea sai alkunsa.
Juuri noin tuossa tulee toimia.
Näyttää ihmisen ohjaamalta.
Dogfight-termi tarkoittaa hävittäjien lähitaistelua.
Ikään kuin nyrkkeilyottelu ilmassa. Ehkä monelle Top Gun -elokuvista tuttua.
Pärjäämmekö niille?
Emme ohjuksille. -Dogfight siis luvassa.
Dogfight-tekniikoiden oppiminen voi viedä jopa kymmenen vuotta.
Se on tekoälysovellukselle kova haaste.
Tekoälyä ei ollut aiemmin saatu hallitsemaan dogfightia itsenäisesti.
Arvelimme, että koneoppiminen olisi paras lähestymistapa.
Aluksi tekoäly ei tiennyt mitään ympäristöstään.
Se ei tiennyt lentävänsä eikä tuntenut dogfight-termiä tai F-16:ta.
Se tiesi vain käytettävissä olevat toiminnot -
ja ryhtyi kokeilemaan niitä.
Sininen kone on vasta-alkaja.
Se vaappuu -
ja lentää hyvin epävarmasti enimmäkseen poispäin vastustajasta.
Taistelun edetessä sininen kone alkaa vähitellen löytää strategiansa.
Se on paremmassa iskuasemassa.
Aina välillä opetusalgoritmi palkitsee suorituksen ja rohkaisee jatkamaan.
Tietokoneiden käyttö moninkertaistaa koulutuskapasiteetin.
Jos verrataan koripalloon, niin yhden joukkueen sijaan -
tässä matkataan maailmalla ja pelataan 512 joukkueella yhtä aikaa.
Taidot karttuvat vauhdilla.
Simulaatioita pyöritettiin kellon ympäri,
ja 10 kuukaudessa saatiin kasaan 30 vuoden edestä lentäjäkoulutusta.
Haparoivista vasta-alkajista tuli piinkovia sotakoneita.
Koulutusaikana kilpailimme vain muita tekoälyjä vastaan.
Lopullinen tavoite oli kuitenkin kisata ihmisiä vastaan.
Olen Mike Benitez, everstiluutnantti Yhdysvaltain ilmavoimissa.
Olen palvellut 25 vuotta.
Olen osallistunut 250 tehtävään ja käynyt Weapons Schoolin.
Se on versiomme Top Gunista.
En ole ennen kisannut tekoälyä vastaan. On kiinnostavaa nähdä, miten pärjään.
Lähitaistelu 1,8 kilometrin korkeudessa.
Nyt se alkaa.
Matalalla. -Aika mielenkiintoista.
Mennyttä. -Se oli nappisuoritus.
Toinen erä.
Tekoälyn liikkeet ilmassa ovat niin tarkkoja,
etten millään pysy perässä.
Kohtaamisasemiin. Kohta tulee isku.
Siinä. -Kuolin taas.
Tekoäly ei pelkää.
Inhimillistä tekijää ei sen kohdalla ole.
Yksi tekoälyn kiinnostavimmista taktiikoista oli iskeminen edestä.
Ihminen pyrkii yleensä ampumaan takaapäin, jottei vastustaja pääse yllättämään.
Lähitaistelussa vaaditaan kylmiä hermoja.
Kun etäisyys toiseen koneeseen alkaa olla alle 200 metriä,
kyse on nanosekunneista.
Törmäysriski on suuri, joten ihminen välttää sellaista.
Tekoäly ei pelkää kuolemaa, ellei sen käsketä pelätä.
Tuntuu kuin taistelisi ihmistä vastaan.
Mutta ihmistä, joka ei piittaa turvallisuudesta.
Hän ei selviä tästä.
Aika ei riitä.
Hyvää yötä.
Kuolin.
Se vetää nöyräksi. En ole ehkä paras mies tehtävään,
vaan kenties korvattavissa tekoälyllä.
Sama näkyvyys ja alkuasetelma.
Kun tekoäly ohjaa hävittäjää,
se voittaa jatkuvasti ja selvästi ja dominoi niin merkittävästi,
että olisi tarpeen saada se käyttöön heti.
Tekoäly tulee ohjaamaan F-16-hävittäjiä ehkä jo lähitulevaisuudessa.
Ihmislentäjän voittomahdollisuudet tekoälypilottia vastaan ovat olemattomat.
Jos yksi tekoälypilotti on voittamaton,
niin voi vain kuvitella, mitä viisikymmentä tai sata -
tai tuhat tekoälypilottia voisivat saavuttaa.
Parveilussa ryhmä kehittyneitä tekoälyhävittäjiä tekee yhteistyötä.
Ne jakavat tietoa toisilleen ratkaistakseen yhdessä ongelman.
Parviälytoiminto tulee olemaan mullistava voimavara -
meille ja liittolaisillemme.
Kohde löydetty. Lennokit seuraavat häntä.
Ja nyt alas.
Parviälytutkimuksemme tavoitteena -
on pystyä käyttämään lennokkiryhmiä -
vaikeakulkuisilla tai vaarallisilla alueilla.
Tutkimusprojektimme on saanut tukea USA:n puolustusvoimilta.
Jos täytyy tutkia alue, jolle on vaikea päästä tai joka on hyvin laaja,
lennokkiparvi on käytännöllinen tapa laajentaa yksilön kapasiteettia -
ja kerätä tehtävän kannalta tärkeää tietoa.
Parvitehtävissä annamme lennokeille käskyn -
jäljittää kohde, ja lennokit suorittavat tehtävän itsenäisesti.
Tekoälyn ansiosta robotit osaavat liikkua parvena hajautetusti.
Eläinten muodostamissa parvissa -
ei ole pääjehua, joka komentaisi muita eläimiä.
Käytös perustuu yksilöihin, jotka noudattavat muutamaa sääntöä.
Lopputuloksena on kollektiivista ryhmänä toimimista.
Luonnon parvissa hämmästyttävintä on niiden liikkeiden sulavuus.
Yksilöt on ikään kuin luotu toimimaan ryhmänä.
Ihannetilanteessa lennokkiparvi toimisi luonnon parvien tapaan -
eli tekisi päätöksiä kollektiivisesti.
Toinen inspiraationlähteemme luonnossa on parven luotettavuus ja kestävyys.
Koko parvi ei luhistu, vaikka jokin yksilö epäonnistuisikin.
Vaikka yksi jäsen putoaisi pelistä pois tai jättäisi tehtävänsä hoitamatta,
parvi jatkaa työtään.
Siihen mekin pyrimme.
Taistelutilanteissa on pystyttävä tunnistamaan viholliskoneet.
Aiemmin yhtä robottia kohti tarvittiin aina yksi ihmisohjaaja.
Robotit toimivat yhä itsenäisemmin, joten pian suurta robottimäärää -
ehkä ohjaa pieni ryhmä ihmisiä.
Uskon, että tuhannen yksilön parvi on täysin mahdollinen.
Jokainen lennokki toimii itsenäisesti, joten vain taivas on rajana.
Olemme työstäneet parveilua jo pitkään simulaatioissa.
Nyt on aika tuoda toiminto oikeisiin ilma-aluksiin.
Aloitamme kolmella robotilla, joita käytetään yhtä aikaa.
Lisäämme kapasiteettia vähitellen.
Testaamme pienissä järjestelmissä samoja ominaisuuksia,
joita voisi käyttää esimerkiksi hävittäjissä.
Pohdimme paljon sitä,
miten joukkueen saisi vastaamaan taisteluvahvuudeltaan pataljoonaa.
Tai miten pataljoonan taisteluvahvuus saadaan prikaatin tasolle.
Parvet mahdollistavat sen.
Kun parviälyn potentiaali saadaan käyttöön,
luodaan uusi ja merkittävä sotilaallinen pelote.
Innostavinta tässä ovat kaikki nuoret miehet ja naiset,
joiden hengen pelastamme, jos teemme tämän oikein.
Menettäisimme koneita -
ihmishenkien sijaan.
Jotkut uskovat robottiaseiden tekevän sodankäynnistä tarkempaa -
ja inhimillisempää, mutta etukäteen on vaikea ennustaa,
miten autonomiset aseet ehkä muuttavat sodankäyntiä.
Tätä voi verrata Gatlingiin.
Keksijä Richard Gatling näki kotiin palaavia haavoittuneita sotilaita.
Hän halusi inhimillistää sodankäyntiä.
Hän toivoi kaatuneiden määrän vähenevän, jos rintamalla tarvitaan vähemmän väkeä.
Hän keksi Gatling-sarjatuliaseen, joka automatisoi ampumisen.
Se satakertaisti sotilaiden tulivoiman.
Usein pyrkimykset tehostaa ja inhimillistää sodankäyntiä -
tekevätkin päinvastoin.
Kuvitellaan yksi väärin kohdistettu lennokki-isku,
joka saa paikallisväestön vastustamaan USA:ta tai alueen hallintoa,
jotka muka edustavat hyvää.
Sitten kerrotaan se tuhannella.
Asejärjestelmä, joka on edullinen -
ja skaalautuva eikä vaadi ihmisohjausta,
muuttaa dramaattisesti konfliktien pidäkkeitä.
Valvon öitä miettiessäni maailmaa, jossa sota on läsnä kaikkialla -
ja jossa sodan vaikutuksia elämään ja talouteen ei enää tunneta,
koska aseiden kylvämä kuolema on meille niin etäinen asia.
Asia kummittelee mielessäni.
Halusin vain löytää esimerkin tekoälyn väärinkäytöstä.
Ajatuskokeen odottamattomat seuraukset paisuivatkin valtaviksi.
TEKOÄLY LÄÄKETUTKIMUKSESSA: UHKA VAI MAHDOLLISUUS?
Kun pidin esitelmäni tekoälyn luomista myrkkymolekyyleistä,
kuulijoiden leuat loksahtivat.
Sitten piti päättää, julkaistaisiinko tiedot.
Toisaalta halusimme varoittaa maailmaa näistä potentiaalista uhkista,
mutta toisaalta joku voisi saada päähänsä ikäviä ideoita.
Päätimme, että julkaisu kannattaa,
sillä se voisi kenties ennaltaehkäistä tällaista tekoälyn väärinkäyttöä.
TEKOÄLYN KAKSIKÄYTTÖ LÄÄKETUTKIMUKSESSA
TEKOÄLYN MAHDOLLINEN KÄYTTÖ KEMIALLISTEN ASEIDEN LUOMISEEN
Yleisön reaktio tuli sokkina.
Julkaisun sivuilta näemme, kuinka moni on katsonut sitä.
Yleensä julkaisumme saavat enintään -
muutama tuhat lukijaa vuodessa tai useamman vuoden aikana.
Viikossa sen oli lukenut 10 000 ihmistä, sitten 20 000, 30 000 ja 40 000.
Kävijöitä oli 10 000 päivässä.
Julkaisusta on kirjoitettu arvostetuissa talouslehdissä.
Radiolab otti meihin yhteyttä. Se on tunnettu radio-ohjelma.
Sitten reaktioiden vyöry karkasi täysin käsistä.
Tviittien perusteella olimme lähestulkoon itse piruja.
Motiivejamme ihmeteltiin.
TIEDENÖRTIT TAPPAVAT MEIDÄT.
Sitten saimme odottamattoman kutsun.
Valkoisessa talossa oli keskusteltu julkaisustamme paljon.
Meitä haluttiin kuulla kiireellisesti.
Sen tason kutsu on tietenkin suuri kunnia.
Sitten sitä tajuaa joutuvansa todellakin pääpomon puheille.
Koostimme avoimen lähdekoodin dataa…
Noin kuudessa tunnissa ohjelma loi 40 000…
Meiltä kysyttiin tietokoneiden tehosta.
Vastasimme, että käytimme varsin tavallista 6 vuotta vanhaa Macia.
Se tieto ällistytti.
Ihmiset ja virastot, joiden vastuulla on ymmärtää kemiallisia aseita,
eivät tienneet näistä uhkista mitään.
Käsissämme on reseptikirja kemiallisten aseiden luomiseen.
Väärissä käsissä eli pahantahtoisen toimijan hallussa -
se voi kylvää järkyttävää tuhoa.
Asian suhteen on toimittava joko luomalla säännöksiä -
tai estämällä teknologian väärinkäyttö rajoituksilla,
sillä tässä piilevä potentiaalinen uhka on kerrassaan kammottava.
Tekoälyyn liittyvät eettiset pohdinnat ovat pitkälti yhteiskunnan harteilla,
eivät niinkään insinöörien, teknologien tai matemaatikkojen.
Kaikkien uusien teknologisten innovaatioiden -
käyttötavat riippuvat lopulta yhteiskunnan näkemyksistä.
USA:n puolustusministeriön ohjeistus -
sallii vain ihmisten tehdä taistelussa kuolemaan johtavia päätöksiä.
Kone voi kyllä tappaa,
mutta vain sitä ohjaavan ihmisen käskystä.
En usko ohjeen muuttuvan.
Meille vakuutetaan, että tekniikka on turvallista.
USA:n sotavoimien maine lennokkisodassa on kuitenkin varsin kolhiintunut.
Kun pohditaan, voiko USA:n armeijan luottaa käyttävän tekoälyä vastuullisesti,
menneet teot puhuvat puolestaan.
Puolustusministeriön ohjeistus autonomisista aseista -
ei sulje pois mitään asejärjestelmiä.
Vaikka eri maiden sotavoimissa ei käytettäisikään robottiaseita,
yhä suurempi osa päätöksistä saatetaan jättää koneiden kontolle -
toiminnan tehostamiseksi.
Se voi johtaa automatisoimaan päätöksiä, joita ei haluttaisi automatisoida.
Putin on sanonut, että tekoälyn hallitsija hallitsee koko maailmaa.
Presidentti Xi on tehnyt selväksi, että tekoäly on tärkein teknologia,
jossa Kiina haluaa nousta aallonharjalle.
Nyt käydään teknologiakisaa.
Tekoälyn vaaroista puhutaan paljon, ja se on täysin aiheellista.
Tekoälyosaamisessa on kuitenkin meneillään kova kilpailu.
Vastapelurimme, olipa kyseessä Kiina, Venäjä tai Iran,
eivät piittaa pätkääkään meidän tekoälyohjeistuksistamme.
Tekoälyn sääntelystä keskustellaan yhä enemmän,
mutta toivoisin johtajiemme keskustelevan siitä,
miten nopeasti teknologiaa voidaan kehittää ja ottaa käyttöön.
Olemme maavoimien ammattiliiton vuotuisessa messutapahtumassa.
Suunnilleen kaikki puolustusvoimille tuotteita ja tekniikkaa myyvät firmat -
osallistuvat messuille.
Ilmavoimien tukikohdassa Tyndallissa partioi koko ajan neljä robottiamme.
Robotteihin voi asentaa kameroita, erilaisia tunnistimia -
tai vaikka robottikäsiä asiakkaan tarpeiden mukaan.
Entä jos vihollinen käyttää tekoälyä?
Jos heillä on ihmistä nopeammin reagoiva järjestelmä, on oltava valmiina.
Koulutamme järjestelmämme hankkimaan tietoa vihollisesta.
Ne iskevät viholliskohteisiin, mutta ihminen valvoo tappoketjua.
Päivää, kenraali. Mitä kuuluu?
Tekoälypilottiimme on panostettu paljon. Se on nimeltään Hivemind.
Se on käytössä Nova-nelikopterissa, joka lentää rakennuksiin -
ja tutkii ne ennen erikoisjoukkojen tai jalkaväen etenemistä.
Sitä käytetään V-Bat-lennokeissa, joita voisi lähettää ilmaan sadoittain.
Ne olisivat tehokas ilmatorjuntaväline Taiwaninsalmella tai vaikka Ukrainassa.
Meillä on hieno tuote.
Kiitoksia. -Kiitos, kenraali.
Tekoälypilottien pitäisi olla käytössä kaikkialla vuoteen 2030 mennessä.
Eri maiden sotavoimat ottavat niitä nopealla tahdilla käyttöön.
Oletko Romanian puolustusvoimien lennokkivastaava?
Teknologia-asiantuntija.
Olemme käyttäneet tekoälypilottiin puoli miljardia dollaria -
ja lähivuosina käytämme vielä miljardi dollaria.
Se on pääsyy yrityksemme voittokulkuun Yhdysvalloissa.
Hienoa. Oikein vaikuttavaa. Onnistuitteko aseistamaan tuon?
Tuota ei ole vielä aseistettu, mutta tulevaisuudessa kyllä.
Asiakkaalle se voi olla rekka, meille se on älyrekka,
joka pystyy vaikka mihin.
Palaan aivan varmasti asiaan.
Kymmenen vuoden päästä -
tekoäly ja autonomiset aseet ovat takuulla vallanneet nämä markkinat.
Ne sotavoimat, jotka käyttävät tekoälyä ja autonomisia aseita,
tulevat murskaamaan täysin ne, jotka eivät niitä käytä.
Ylivoima on yhtä selvä kuin panssariautoilla hevosia vastaan -
tai konetuliaseilla miekkoja vastaan.
Peli on täysin selvä.
Tekoäly tulee olemaan läsnä sodankäynnin kaikilla osa-alueilla.
Taktisella ja strategisella tasolla.
Toimien nopeudella, jota emme osaa edes kuvitella.
Komentajat ovat jo nyt helisemässä informaatiotulvan edessä.
On satelliitti- ja lennokkikuvaa ja antureista saatua dataa.
Tekoäly voi auttaa komentajia jäsentämään tietoa nopeammin -
ja tekemään sen pohjalta päätöksiä.
Tekoäly huomioi kaikki sodankäyntiin vaikuttavat tekijät.
Se luo strategioita -
ja antaa neuvoja taistelun voittamiseen.
INNOVAATIOKESKUS
Me Lockheed Martinilla pidämme ministeriön tavoin -
tekoälyä johtamissodankäynnin avainteknologiana.
Leviämisnopeus on 60 cm sekunnissa. -Alue on noin kolme neliökilometriä.
Sodan sumu on huomioitava puolustuksessa.
Siinä on yhtymäkohtia päätöksentekoon maastopalojen riehuessa.
Washburnin palo on Wawonan pohjoispuolella.
Päätöksiä pitää tehdä vajaalla tiedolla.
Miten tekoäly voi helpottaa päätöksentekoa?
Maastopalot ovat kaoottisia ja mutkikkaita.
Kehitämme tekoälysovellusta, joka auttaa tekemään päätöksiä.
Cognitive Mission Manager on ohjelma,
joka kerää lämpökameran ilmakuva-aineistoa -
ja prosessoi sen tekoälyalgoritmiemme avulla -
ennustaakseen palon etenemisen.
Tulevaisuudessa ohjelma käyttää simulaatioita.
Se käy läpi tuhansittain skenaarioita -
ja suosittelee tehokkaimpia tapoja käyttää resursseja,
jotta tärkeimmät alueet voitaisiin suojata tulelta.
Se voi ohjata ilmasammutusyksikön tietylle alueelle,
maastoryhmän raivaamaan -
tai sammutusryhmän suihkuttamaan.
Ohjelma ohjaa sammutusyksiköt tärkeimmille alueille.
Sen avulla päätökset tehdään nopeammin ja tehokkaammin.
Tekoäly on työkalu, joka auttaa ihmisiä -
pysymään kärryillä, kun ympäristö muuttuu jatkuvasti.
Samoja periaatteita voidaan soveltaa -
myös Lockheed Martinin puolustuspuolen toimintaan.
Puolustusvoimissa tekoäly ei enää ole ominaisuus,
jota voisi käyttää yksittäisissä aseissa isku- ja tappopäätösten tekemiseen,
vaan se halutaan ottaa kiinteäksi osaksi koko päätöksentekoketjua.
USA:n maavoimilla on iso projekti nimeltä Project Convergence.
Laivastolla on Overmatch ja ilmavoimilla Advanced Battle Management System.
Puolustusministeriö pohtii, miten palaset voisi yhdistää,
jotta päihittäisimme vastapuolen nopeudessa -
ja saisimme etulyöntiaseman.
Taistelua johtava tekoäly olisi eräänlainen kenraali,
joka tekee päätöksiä taistelusta.
Se auttaisi jakamaan joukoille käskyjä -
ja koordinoisi kaikkien taistelukentän aseiden toimintaa -
nopeudella, johon ihminen ei pysty.
USA:n puolustusvoimien mahti on pitkällisen kehitystyön tulos.
Nyt meidän täytyy päättää, annammeko sen mahtirakennelman -
algoritmien ja ohjelmien haltuun.
Päätöksen seuraukset saattavat -
johtaa koko asearsenaalimme käyttöönottoon.
Se ei vastaa yhtä Hiroshimaa vaan satoja.
On toimittava heti,
sillä riskienhallinnan aikaikkuna sulkeutuu hyvin pian.
Aloitamme keskustelemalla kansainvälisistä turvallisuusuhkista,
joita tappavien autonomisten aseiden kehittäminen aiheuttaa.
YK:ssa käydään keskusteluja tappavista autonomisista aseista -
ja mahdollisuudesta kieltää aseet, joita tekoäly ohjaa ihmiskohteisiin.
Teknologiaosaajat ovat asiasta yksimielisiä.
Vastustamme autonomisia aseita, jotka tappavat ihmisiä.
Tappavista autonomisista aseista on puhuttu valtiotasolla jo vuosia.
Kyse on yhteisestä turvallisuudesta.
Asia ei kuitenkaan ole yksinkertainen.
Osa maista, etenkin sotilasmahdit, haluavat päästä muiden edelle -
saadakseen edun vastustajiinsa nähden.
Ongelma on yksimielisyyden vaatimus.
Ainakin yksi maa vastustaa kieltoa.
Sekä USA että Venäjä ovat ilmoittaneet vastustavansa robottiasekieltoa.
Ihmismäärä, joka työskentelee voimakkaamman tekoälyn luomisen parissa,
on päätähuimaava.
Kun taas mietitään, kuinka moni pyrkii varmistamaan tekoälyn turvallisuuden,
määrä ei enää päätä huimaa.
Olen kuitenkin toiveikas.
Esimerkiksi bioasekonventio laadittiin keskellä kylmää sotaa,
jolloin Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välillä oli valtavasti jännitteitä.
Valtiot pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, ettei bioaseiden kehittäminen -
palvele niiden kummankaan etua eikä koko maailman etua.
Asevarustelukisassa nopeus ajaa turvallisuuden edelle.
On kuitenkin tärkeää pitää mielessä,
että jossain vaiheessa nopeuden hinta nousee liian korkeaksi.
Uutta teknologiaa ei voi kehittää eristyksissä -
ja päästää sitä sitten maailmaan miettimättä mahdollisia seurauksia.
Atomipommi-ilmiö on estettävä.
Tekoälykilpailun panokset ovat valtavat.
Moni ei ehkä osaa arvostaa globaalia vakautta,
joka on saavutettu sillä, että maailmassa on ollut hallitseva sotilasmahti -
viimeiset 75 vuotta.
Yhdysvallat liittolaisineen tarvitsee etulyöntiaseman tekoälykilvassa.
Sodassa ei voiteta hopeaa.
Kiina tavoittelee johtopaikkaa tekoälyn suhteen…
Kilpa, jonka USA ehkä häviää…
Otamme tekoälyä käyttöön entistä nopeammin -
turvataksemme asevoimiemme kilpailukyvyn.
Kehitämme teknologiaa vauhdilla, mutta kuinka pitkälle viemme sen?
Hallitsemmeko me teknologiaa vai hallitseeko se meitä?
Kyse on asioista, joita ei voi perua.
Kun henki pääsee pullosta, se lähtee liitoon.
Ja sitä on hyvin vaikea vangita uudelleen.
Jos emme toimi heti, pian on myöhäistä.
Saattaa olla jo nyt.
Tekstitys: Heidi Mäki