Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Vi mennesker har opdaget så mange nye ting på denne planet.
Vi er fløjet til månen.
Men næsten ingen har vovet sig ind i deres egen tarm.
Vi føler stor skam over vores tarm.
Men den påvirker vores helbred så meget.
Vores følelser, om vi er overvægtige, hvilke sygdomme, vi kan få...
LÆGE OG FORFATTER
...hvordan vores immunforsvar trænes,
og dermed vores livsforløb.
Landet fik en karakterbog for fedme i dag, og landet dumpede.
- Hyppigheden af tyktarmskræft. - Hjertesygdom.
- Irritabel tyktarm. - Diarré!
-Stigning i autisme. - Depression og angst eksploderer.
- Hvad er sundt? - Hvorfor gør det ondt at spise?
Hvilke ændringer kan gøre mig sund?
Hvorfor kan jeg ikke tabe mig?
Hvordan ved jeg ikke, hvad min krop vil have?
Hvordan fikser jeg tarmen?
Skal jeg bruge 100 dollars om måneden på kosttilskud?
Vi udsættes for masser af støj.
Er det slankekur? Kulhydrater? Ingen slankekur?
Hvis man bare ser på tarmen, er det meget nemmere at forstå.
Vi ser bare vores tarm som et sted, lorten kommer fra.
Men den er centrum for en biomedicinsk revolution.
Angst, depression, kræft, autisme
og Parkinsons er alle relateret til tarmen.
Det er ny videnskab, toppen af isbjerget.
Vi mangler stadig at opdage 97 %.
IS
Vi er ved at nå dertil, hvor vi kan sige mere præcist, hvad man bør spise.
Tarmen er fleksibel. Den ændrer sig, når vi ændrer kostvaner.
Når vi indser det, ændrer alt sig.
HACK DIT HELBRED: DIN MAVES HEMMELIGHEDER
MANNHEIM, TYSKLAND
Indtil jeg var 16, forstod jeg min tarm lige så lidt som alle andre.
ENDOSKOPI - ULTRALYDSSCANNING
Jeg kunne ikke tåle laktose. Jeg havde en hudsygdom.
Jeg blev pludselig buttet som barn uden nogen umiddelbar grund.
Så jeg læste meget om tarmen,
og det gik op for mig, at når man ser på det organ,
finder man så mange svar.
En morgen kom min bofælle ud i køkkenet og spurgte mig:
"Giulia, du elsker tarme. Du taler om dem konstant.
Hvordan skider man?"
Jeg var helt blank.
Så jeg gik op på mit værelse og kiggede i tre bøger,
og da jeg fandt svaret, tænkte jeg: "Hvad?"
"Selv denne del ved dem er virkelig sej."
Der er ingen grund til at undgå det. Det hele er sejt.
GIULIAS MENTOR
Vi føler skyld og skam, når det kommer til vores tarm.
Og det er helt skørt, når man tænker over det,
for det er organet, der holder os i live.
Så snart man lærer lidt om det, får man stor respekt for det.
Videnskaben kan give os svar på spørgsmålene om vores helbred.
Da jeg gjorde det her første gang med Krammer, sagde han:
"Se? Alle ser ens ud indeni."
Vi starter med spiserøret. Det transporterer maden til maven,
som sender det videre til tyndtarmen.
Det, der er tilbage, ender i tyktarmen.
Og det, vi ikke har brug for, ryger ud af numsehullet.
Så er vi færdige.
CORK, IRLAND
Tarmvidenskab har været det hotteste emne inden for biomedicin...
HJERNEFORSKER
...det seneste årti.
Det er den brik, der manglede. Vores tarm påvirker hele vores krop.
Den kan endda påvirke visse tilstande i hjernen.
Vi har vidst i hundreder af år, at den er vigtig.
Vi skal bare se på vores sprog.
Vi kan have en knugende fornemmelse i maven. Vi kan have is i maven.
Når vi er nervøse, har vi sommerfugle i maven.
Tarmen er i sandhed en ekstra hjerne.
Fra et evolutionært perspektiv
har vores hjerner aldrig eksisteret uden signaler fra tarmen.
Jeg bliver opslugt af min tarm.
Tarmen slår igen.
Dette forskningsfelt skaber kaos i moderne medicin.
Denne udstilling er baseret på en bog, min søster og jeg skrev om tarmen.
Formålet med den er at vende den på vrangen.
Det her er nok bedre.
Det er meget mere præcist, når man ser det sådan her.
Tarmkanalen er ikke lige, den bugter sig hist og her.
Maven går sådan her.
Oven på den er der en luftboble.
Så når du har meget luft i maven
og vil have det ud, så læg dig på venstre side,
for så kan luftboblen nemt komme ud.
Hvis jeg var en madpartikel, og jeg ankom til tyndtarmen,
ville alle disse folder og villi stikke ud,
og jeg ville blive fordøjet og optaget i blodet.
Det interessante er, at vi ikke kan fordøje selv.
Vi har brug for mikrober for at gøre det.
Den mindste virus arbejder med små bakterier,
som arbejder med en meget større gær, som arbejder med et kæmpestort menneske,
og det er det, vi kalder mikrobiomet.
MIKROBIOM: ALT MIKROSKOPISK LIV I OG PÅ DIN KROP
De fleste tror, at bakterier er dårlige,
men faktisk gør 99 % af dem ikke noget ved os,
og nogle kan endda hjælpe os.
Nogle bakterier er vigtigere, end vi havde forestillet os.
Hvis vi lader dem leve på os, kan vi låne deres evner.
De hjælper med at fordøje vores mad.
Mums!
De dæmper inflammation og gør immunforsvaret
mindre tilbøjeligt til autoimmune sygdomme.
Cirka 70 % af vores immunforsvar lever i tarmen.
Bakterier træner immunforsvaret
til at reagere på organismer, der kan skade helbredet.
De producerer kemikalier, vi ikke kan.
Mikrober kan forme vores hormoner og få os til at føle sult eller mæthed.
De kan kommunikere med hjernen og andre organer.
De former hjernen tidligt i livet, og når vi bliver ældre.
Hvis man så på de gener, vi har i og på vores kroppe,
ville vi være mere end 99 % mikrobielle.
Vi tror ofte, at vores gener er altafgørende for vores helbred,
men nu ved vi, at mikrobiomet spiller en central rolle i fedme,
depression, allergi, eller hvor stresset eller afslappet man føler sig.
Vi ved ikke, hvor stor en rolle det spiller for disse ting.
For nogle er det måske meget relevant, og for andre er det måske mindre.
Første optagelse.
Tak.
Vi vil ikke indrømme det, men vi har alle problemer med tarmen
fra tid til anden.
Folk er forskellige, hvad angår mad, sygdomme,
deres reaktion på medicin, deres overordnede livshistorie.
KONDITOREN, DER FRYGTER SIN EGEN MAD
Spiser jeg andet end grøntsager,
får jeg mavesmerter, hvilket gør mit arbejde utroligt svært.
PH.D. MED KRONISKE MAVESMERTER
Man indser, hvor meget man tog for givet.
Noget så simpelt som at lave stort.
Jeg måtte lære at være taknemmelig for de mindste ting.
MOR, SOM FORGÆVES PRØVER AT TABE SIG
Jeg prøver at styre min vægt,
men jeg tabte mig meget og tog så meget mere på.
KONKURRENCESPISEREN, SOM IKKE KAN FØLE SULT
Jeg hører folk sige, de er sultne,
og de ser meget glade ud, når de har spist.
Jeg er misundelig på dem, fordi jeg ikke længere føler sult.
Vi prøver at forstå, hvordan al den variation
gør folk forskellige.
Vi tror, at mikrobiomet er nøglen.
For at forstå vores forskelligheder
må vi først se på, hvor vores mikrober kommer fra.
Man fødes stort set uden mikrober.
De koloniserer én, når man kommer til verden.
MIKROBIOLOG
I det øjeblik vi bliver født, går alting i gang.
Når et barn fødes vaginalt,
bliver det udsat for bakterierne i morens skede.
Og når man kommer ud, vender ansigtet ned mod numsen.
Man får også nogle tarmbakterier, fordi man er så tæt på numsen
og får allerede sine første mikrobielle kolonister der.
De gør stedet beboeligt for andre mikrober.
Vi former vores mikrobiom med alle de små valg og eventyr,
vi har i vores liv.
Hvem vi kysser, hvad vi spiser, hvor vi rejser hen.
Maden, man spiser, forholdet til ens søskende,
om man har kæledyr.
Motion, stress, ens oplevelser som barn,
om du oplevede modgang eller ej.
Af den grund har alle et unikt mikrobiom.
Det er en slags samling af mikrobielle minder.
At vide, at mikrobiomet kan være nøglen til sundhed, er virkelig spændende,
for man kan ikke ændre sine gener, men alle kan ændre deres egne mikrober...
GENETISK EPIDEMIOLOG
...gennem simple ændringer i deres kost og livsstil.
Perfekt fedtet. Åh gud.
Det industrialiserede mikrobiom er nok rimelig usundt
og forårsager måske mange af de mest udbredte og alvorlige sygdomme.
Det kan resultere i mange af de mest udbredte kroniske sygdomme...
MIKROBIOLOG
...som fedme, diabetes...
42 % AF AMERIKANERE ER OVERVÆGTIGE
...forhøjet blodtryk, allergi.
12 % HAR DIABETES 47 % HAR FORHØJET BLODTRYK
Jeg tror, vi skal ændre måden, hvorpå vi tænker om sygdom.
Store forandringer i vores miljø, vestlig kost, den måde, babyer fødes på,
kejsersnit, modermælkserstatning,
hygiejne, antibiotika,
de nedsætter alle mikrobiomdiversiteten.
Det ser vi i det industrialiserede mikrobiom.
Jeg blev født ved kejsersnit og ved ikke, hvor længe jeg blev ammet.
Jeg løber altid efter mine børn eller på jobbet, så jeg er altid stresset.
Vores Nathan's Famous-mester, Takeru Kobayashi!
Jeg tror ikke, der er noget sundt
ved det, jeg laver.
Gad vide, hvilken skade jeg har gjort på min krop.
Jeg spekulerer på, hvordan det påvirker ens helbred,
og hvad det gør ved ens mikrobiom.
Vi har mistet hundredvis af arter i tarmen.
De er uddøde.
Og nu indser vi, at de vigtigste faktorer
for dette mikrobielle samfunds sundhed er ens kost.
Der er nogle store mangler i den typiske amerikanske kost,
selv den typiske sunde amerikanske kost.
I øjeblikket er næsten 60 % af alle de kalorier, der indtages i USA,
fra ultraforarbejdet mad.
Maden er ultraraffineret.
Man har fjernet alle næringsstoffer fra de naturlige ingredienser,
og så tilføjer man alle mulige kemikalier og store mængder sukker.
Folk ved ikke, hvad de skal spise, fordi det ser sundt ud...
GLUTENFRI
...grundet etiketter på pakken, der melder om lavt kalorieindhold,
og derfor sundt, eller ekstra vitaminer.
INGEN SUKKER! INGEN KALORIER! KUN VITAMINER!
Når man ser på nogle af etiketterne,
er det svært at finde ud af, hvad der er indeni.
Det var ikke så slemt.
Ikke? Den har masser af sukker i.
Har den? Det så jeg ikke.
Der er 30 % sukker. Ja.
Den ser ud til at være fyldt med fibre,
frugt og nødder, mørk chokolade og havsalt.
For mig ser den her ret god ud.
Det er først på ingredienserne, man ser, den er alt for sukkerholdig.
Jeg blev narret.
Det er svært at finde ud af, hvad man skal spise,
fordi mængden af pulvere og tonics i supermarkedet,
man har brug for, bare vokser og vokser.
Forebygger klorofyl kræft?
Medicinske svampe.
- Rødvin er sundt. - Probiotika til din skede.
Spirulina. Adaptogener. Chokolade. Blåbær. Kaffe!
Så ja. Jeg finder madverdenen og wellness-kulturen utroligt forvirrende.
SAN FRANCISCO, CALIFORNIEN
I dag skal vi lave teriyaki-kylling.
Vi har hvidløg, ingefær,
sukker, sojasauce, sesamolie og løg.
KONDITOR MED MICHELINSTJERNE
Du har masser af selvtillid, må jeg sige.
Jeg var en selvsikker kok, da jeg var fire år.
Lidt sojasovs, masser af ingefær, for vi kan ikke få nok ingefær.
Alt hvidløget, for man kan heller aldrig få nok hvidløg.
Jeg har madlavning og mad i mit blod.
Jeg har gjort det, siden jeg var lille.
Nu er det min passion og min karriere.
Jeg fik min første Michelin-stjerne, da jeg var 23.
Jeg blev kåret som den lækreste kok af Eater. Så latterligt, det var en ting.
Men man føler behov for at kultivere et image
af en goth-agtig, yndig konditor med tatoveringer.
Der var et enormt pres på mig,
og jeg lod det løbe løbsk.
Jeg var meget anorektisk i lang tid.
Men nu er min spiseforstyrrelse skiftet til ortoreksi,
hvor jeg er totalt besat af velvære og af at optimere min ernæring.
Det her er guarana, suma, reishi, pindsvinepigsvamp,
puppesvamp, spirulina, chlorella, moringa.
Jeg spiser mange grøntsager og supplerer med eliksirer og pulvere,
som nettet siger, jeg har brug for.
Jeg har taget mange ting ud af min kost og prøvet at genindføre "sjov mad".
Men når jeg spiser sukker, svinekød og smør,
føler jeg mig oppustet, og at jeg skal kaste op
i tre, fire dage bagefter.
Det er hårdt, for jeg prøver at rette op på mit forhold til mad.
Og når det føles, som om ens krop forråder en,
er det svært at komme videre.
Jeg ville elske at vide, hvad jeg burde spise,
eller hvad jeg ikke burde spise.
Og hvad der er sundt for mig specifikt.
Når mine patienter spørger mig: "Hvad gør mikrobiomet sundt?",
bruger jeg skoven som metafor.
Man kan ikke plante et par sunde planter og forvente, at alt ændrer sig.
En skov har brug for en sund balance, hvor planterne og livet
kan være okay med forholdene,
med lyset, vandet, næringsstofferne fra jorden,
og fungere sammen.
Vores tarmbakterier skal bare have et par gram fibre
fra frugt og grønt hver dag,
og det er underligt, at det er så svært for os at klare det.
De nuværende kostråd i USA anbefaler,
at vi spiser 28 til 40 gram kostfibre om dagen.
Og den gennemsnitlige amerikaner får kun 15 gram i sin kost.
Mikrobiomforskere begynder at indse,
at vi nok burde spise over 50 gram om dagen.
HVOR MEGET FIBER INDEHOLDER VISSE FØDEVARER?
FIBER I EN KOP HVIDE RIS: 0,6 GRAM
FIBER I EN BØF: 0 GRAM
FIBER I EN KOP GULERØDDER: 3,1 GRAM
FIBER I EN KOP HAVREGRØD: 4 GRAM
FIBER I EN KOP KOGT SPINAT: 4,3 GRAM
FIBER I EN KOP BROCCOLI: 5 GRAM
FIBER I EN KOP ÆRTER: 7 GRAM
I EN KOP AVOCADO: 10 GRAM
I EN KOP MANDLER: 16 GRAM
I EN KOP BØNNER/LINSER: 16 GRAM
I EN KOP CHIAFRØ: 40 GRAM
Hvor meget fiber er der i en hotdog?
Hvad? Nul gram!
Om man spiser kød eller ej,
er veganer, ikke-veganer, det er lige meget.
Nøglen er at få planters mangfoldighed i alle former,
så mange som muligt, for at fodre dine mikrober.
Hvorfor skal jeg spise grøntsager?
Folk skal vide det. Der er mange næringsstoffer i dem
og færre dårlige ting end i forarbejdet mad.
Hvis forsiden af kroppen var gennemsigtig,
kunne man faktisk se fordøjelsen, og man ville nemt kunne se
forskel på forarbejdet mad og grøntsager.
Med forarbejdede fødevarer ville man se, at det hele optages i blodet
i de første centimeter af tyndtarmen.
Der sker en voldsom stigning af sukker i blodet, som hurtigt skal ind i cellerne.
Det er næsten en stressende begivenhed for kroppen,
for hvor skal jeg placere alt det sukker?
Det skal fordeles overalt.
Men med de fibre, der er i grøntsager, er det mere stabilt.
De bliver optaget lidt, bevæger sig videre,
bliver optaget lidt, videre.
De ender endda i tyktarmen og er en god fødekilde for mikroberne der.
Lækkert!
Det er en helt anden måde at fordøje på.
Som en lang gåtur i stedet for at sprinte.
Hvis et tarmmikrobiom er meget alsidigt, har mange forskellige slags bakterier,
har det mange forskellige muligheder for at reagere på, hvad livet byder på.
Kobayashi fortsætter med at hamre dem ned.
Det er ren opvisning.
Se ham lige. Han bevæger armene og...
Hvad sker der, hvis vi ikke spiser nok fibre til at fodre disse mikrober?
Takeru Kobayashi!
Hvis man ikke fodrer tarmmikroberne med kostfibre,
begynder tarmmikroberne at æde én.
Alle de mikrober er fantastiske. De hjælper kroppen,
men de er også mikrober.
Der skal være en respektfuld grænse, og den skabes af slim.
SLIMVÆGGEN
Slim er optimalt, fordi det også er permeabelt,
så næringsstoffer kan komme igennem,
men mikroberne holdes lidt på afstand.
Det viser sig, at hvis man holder op med at spise kostfibre,
skal tarmmikroberne stadig have mad,
så de begynder at spise slimhinden i stedet for.
Over tid vil de gradvist reducere slimhinden.
Dine bakterier ryger steder hen i kroppen, hvor de ikke skal hen.
Og når immuncellerne ser det, går de i forsvarstilstand.
Det kan forårsage inflammation
og ændre tarmens mikrobielle sammensætning.
Det er en af de ting, der kan føre til mange sygdomme,
såsom kronisk tarmbetændelse eller nogle former for irritabel tyktarm.
Da vi begyndte at udforske kroniske inflammatoriske sygdomme,
tænkte forskerne:
"Kan vi finde mikroben eller det mikrobielle samfund,
som forårsager denne sygdom eller forårsager dette ubehag?"
Men når vi tænker på, hvordan dette økosystem interagerer,
har vi nu en nyere tilgang, hvor vi også spørger os selv,
om vi mangler visse bakterier, der normalt beskytter os.
LOS ANGELES, CALIFORNIEN
Mit navn er Daniell Koepke, og jeg laver en ph.d. i klinisk psykologi.
Jeg har svært ved at huske, hvordan det var at spise,
før det blev forbundet med angst og smerte og ubehag.
Da jeg var på min bachelor, havde jeg en ret usund kost.
Og den kost, sukkerholdig mad,
fraværet af frugt og grønt, førte til symptomer på irritabel tyktarm.
Jeg havde fordøjelsesbesvær, stikkende smerter fra indespærret luft,
forstoppelse, slet ikke at kunne gå på toilettet.
Når man har flere tarmsymptomer, der ikke nemt kan kategoriseres,
ved mange læger ikke, hvad de skal gøre.
Antibiotika uddeles som slik.
"Har du det skidt eller fejler måske det her? Antibiotika."
De sidste fem år har jeg fået antibiotikakure seks gange om året.
Jeg tabte mig meget, da jeg blev syg
og måtte fjerne en masse ting fra min kost.
Jeg ved ikke, hvor mange ting jeg kan spise nu, men nok mellem 10 og 15.
Det føles meget begrænsende, og jeg føler ofte et dybt afsavn.
Så jeg skal tage kosttilskud for at kunne fungere helt fundamentalt.
KELERET MAGNESIUM
Her er endnu flere kosttilskud, jeg har taget tidligere,
som ikke længere virker.
Jeg ved, at piller ikke er svaret,
men jeg ved ikke, hvordan jeg kan opdyrke de nye bakterier, jeg har brug for...
DANIELLS MOR
...når jeg ikke kan spise meget af den mad, der er brug for
for at have et sundt tarmmikrobiom.
Skærer vi madvarer ud af vores kost, ændrer vi vores mikrober radikalt,
for hvem kan bo der, hvis du ikke fodrer dem?
Hvis vi vil genindføre fiber, er det meget sværere.
Folk, der pludselig spiser sundt igen, vil blive oppustede og få mavesmerter.
Så de skal ændre deres kost, men ikke for drastisk,
på en måde, så alle tarmmikroberne kan nå at tilpasse sig.
Siden jeg startede på en så restriktiv diæt,
har jeg tænkt på, om jeg samtidig har sultet mikroberne i min krop.
Har det ændret, hvordan min krop bearbejder mad?
Og betyder det, at jeg i fremtiden
altid vil have problemer med at spise noget,
eller er det delvist en mental blokering?
Jeg er ikke sikker på, hvad der foregår.
Det er noget, jeg gerne vil lære mere om.
SØGNING – KAN JEG TESTE MINE TARME FOR AT SE, OM JEG HAR SKADET DEM?
TARMSUNDHEDSTEST
Nå. Fedt.
LAD TESTEN BEGYNDE!
Det er som jul.
KOBAYASHIS KONE
Gad vide, hvad det er.
Åh nej.
Underligt. Pludselig er jeg ligeglad med at være sund.
"Saml en skefuld fast afføring
eller fire skeer af væske
i røret."
"Bland grundigt."
Det er verdens klammeste opskrift.
Det ligner en ske.
Så gør man vel sådan.
Jeg har altid fundet tanken om at teste tarmen fascinerende.
Det ville være skønt at forstå, hvad der skete i min krop.
Jeg har prøvet så mange ting for at tabe mig.
Forhåbentlig hjælper det her for mig.
Testen må gerne vise, hvorfor jeg ikke har appetit.
Og hvad forholdet er mellem mine organer og spisning.
Jeg har aldrig fået mit tarmmikrobiom testet.
Det giver ikke rigtig mening på nuværende tidspunkt.
Alt det, man kan gøre for en sund tarm, spise anderledes, behandle tarmen bedre,
kan man gøre uden en analyse.
Men det kan også være et sjovt eksperiment.
Og det er et godt forskningsværktøj.
SAN DIEGO SUPERCOMPUTERCENTER
I begyndelsen af mikrobiomforskningen var vi vores egne forsøgskaniner.
Så jeg og mine kolleger samlede vores egen afføring
og puttede den i fryseren.
Man tager et stykke brugt toiletpapir, man farver det
med lidt afføring, gør det brunt, så trækker vi dna'et ud af det.
Men nu har vi udvidet til tusindvis af prøver
fra tusindvis af mennesker i USA og rundt om i verden.
Hvis du gav mig din mikrobiomprøve,
ville jeg ikke kunne sige meget om, hvor syg eller sund du er.
Det kan jeg kun ved at sammenligne dig med en stor gruppe mennesker og se,
hvor du passer ind.
Ligner dit mikrobiom folk med astmas?
Har du astma?
Ligner dit mikrobiom folk med fedmes?
Er du fed?
Sådan kan jeg finde en signatur, som kan hjælpe med at løse det.
Hver teskefuld afføring indeholder mange terabyte af information
indkodet i mikrobernes dna.
Hver prik på skærmen repræsenterer mikrobiomets kompleksitet...
DATALOG
...i en person destilleret ned til ét punkt.
Displayet viser, hvilke mikrober prøverne har til fælles.
To prøver, der er tæt på hinanden, har meget ensartede mikrobielle samfund,
mens prøver, der er langt fra hinanden, har forskellige samfund.
Da vi begyndte at studere tarmmikrobiomet, antog forskerne,
at hvis vi så på raske amerikaneres tarmmikrobiom,
ville vi få et retvisende billede af, hvad et sundt mikrobiom er.
Specialiseringen viser forskellene mellem mikrober
i den industrialiserede verden nederst
og den mindre industrielle verden øverst.
Man kan tydeligt se, at det ikke-industrialiserede mikrobiom
har mere diversitet.
Hvis vi kun fokuserer på den vestlige verden,
får vi ikke det fulde billede af, hvordan et sundt mikrobiom ser ud,
eller så ud i fortiden.
Det er svært at gå her.
Vi besøger traditionelle lokalsamfund og beder folk om at donere deres afføring.
- Namaste. - Namaste.
Når vi kommer og siger: "Må vi indsamle jeres afføring?",
siger folk oftest: "Åh nej. Afføring? Nej."
Men når jeg forklarer dem, hvad jeg laver, siger de: "Ja. Hvorfor ikke?"
Det viser sig, at tarmmikrobiomet i landbefolkningen
har hundredvis af flere arter, som vi ikke finder
i det industrialiserede tarmmikrobiom.
Ved at studere befolkninger, der stadig lever traditionelle liv,
begynder vi at forstå, hvilke mikrober
der er gået tabt i industrialiserede befolkninger,
og hvordan det påvirker vores helbred.
Er vi klar?
Hej, Maya. Godt at møde dig.
Skal vi tale om dine resultater?
Ja.
Vi fandt ud af, at du overordnet set er ret sund.
Klart over gennemsnittet.
Alle de grøntsager, du spiser, er ikke forgæves.
Fedt.
Jeg har også kæmpet med et usundt forhold til mad.
Jeg har altid været meget restriktiv i min kost.
Ligesom dig tror mange folk,
at de bliver sunde ved bare at spise en supersund kålsalat hver dag.
Det er ikke så sundt, som vi troede.
Jo mere varieret du spiser, jo mere rigt bliver dit mikrobiom.
Jo flere bakteriearter vil der være i din tarm.
Det giver dig mulighed for bedre at håndtere allergier og intolerancer.
- Ja. - Det handler ikke om at begrænse ting.
Det handler om at udvide den verden af mad, du kan spise.
En del af problemet er, at jeg har mentale blokeringer
med noget mad, som svinekød,
og indimellem reagerer min mave dårligt på det.
Er det noget, jeg kan overvinde,
eller kommer jeg bare aldrig til at spise bacon igen?
Det lyder skrækkeligt.
- Det er en kamp, ikke? - Jo.
Vi tror, at det kan lindres ved at introducere de ting i små doser,
ved at mikrodosere og over tid bygge op til store doser.
Prøv små mængder, introducer dem i din kost,
Gør du det gradvist over flere måneder,
kan du måske begynde at spise et bredere udvalg af mad igen.
Jeg er vild med tanken om at mikrodosere chips.
Det gør jeg også nu.
Ja. Det er så spændende. Jeg bliver helt rørt ved tanken.
Undskyld. Det har været en lang, hård vej.
Jeg glæder mig til at mikrodosere franske kartofler.
Jeg har ændret min kost lidt ad gangen,
og det har været sjovt. Jeg kan spise tre kartoffelchips om dagen
uden at få det dårligt.
Jeg tænker på, om jeg spiser de rigtige ting,
eller om der er noget kemisk, der ændrer sig i min hjerne?
IVÆRKSÆTTER
Ifølge verden og alle disse grafer og diagrammer
bliver jeg set som sygeligt overvægtig på grund af min højde og vægt.
Jeg har prøvet at tabe mig. Jeg startede i et dyrt fitnesscenter.
Jeg har prøvet slankekure, vægttabsmedicin, men det virkede ikke.
Jeg tabte mig meget i starten, og så kom det bare tilbage.
Vi har diabetes i min familie.
Selvom jeg er rask nu, vil jeg gerne tabe mig,
før det opstår. Jeg vil være her, så længe jeg kan, for mine børn.
Samfundet får kvinder til at føle sig mindre værd, hvis de er store,
og jeg vil ikke være åleslank, bare sundere.
Jeg vil være en stor diva til det sidste.
Man kan være positiv i sin krop,
men også være bevidst om sit helbred, for det har man brug for.
Mit spørgsmål om at spise er,
hvad I andre spiser, som jeg ikke spiser, der får jer til at tabe jer og ikke mig?
Når vi som læger forsøger at forklare vores patienter,
hvorfor de har så svært ved at tabe sig,
har vi en tendens til at give patienterne skylden.
IMMUNOLOG
Befolkningen har gjort, hvad vi anbefalede i mange årtier,
men fedmeepidemien er ikke aftaget eller gået tilbage.
Ordet "slankekur" forvirrer.
Fedt- eller kulhydratfattig.
De fleste forstår det som en sprint, man skal på...
BIOLOG
...i en periode for at tabe sig,
og så kan man genoptage tidligere mønstre med at spise, hvad man vil spise.
En slankekur handler om at ændre sin livsstil resten af livet.
Slankekure virker heller ikke, fordi de fokuserer på det forkerte.
I den forstand kan de faktisk vildlede os.
Når vi har kaloriemærkater på kasser, tænker vi:
"Det er den mængde energi,
alle ville få, hvis vi spiste den samme mad."
Det er selvsagt ikke rigtigt.
Hvis man gav et identisk æble til tre forskellige personer,
ville hvert af disse individer reagere forskelligt på samme æble.
Jeg kan jo ikke spise det her.
De forarbejder det på hver deres måde.
De udtrækker forskellige næringsstoffer fra det.
De får hver især forskellige mængder energi.
Hele livet tænker man: "Okay, det er kalorier."
"Hvis vi to spiser det samme, bør vi opnå det samme resultat."
Og sådan er det bare ikke.
I stedet for at måle æblet,
skal man begynde at måle dem, der spiser æblet.
Nu fokuserer vi på blodsukkerniveauet to timer efter et måltid,
fordi vi forstår, at ens blodsukkerniveauet efter et måltid
er direkte forbundet med vægttab og vægtøgning,
og også med udviklingen af flere sygdomme.
Godt.
Lidt flødeost.
TIMS KONE
Jeg burde have tjekket mit blodsukker.
- Især efter det. - Lad os se, om jeg vinder.
Dit stiger godt nok hurtigt.
- Jeg vinder denne gang. - Ja.
BLODSUKKER
- Sådan reagerer jeg på bagels. - Fint med mig.
Et af de vigtigste studier inden for mikrobiomforskning
var ledet af Jeff Gordon, som så på enæggede tvillinger,
men en tvilling var overvægtig, og den anden var slank.
Han transplanterede tarmbakterier fra den overvægtige tvilling
og den slanke tvilling over i mus.
De mus, der fik bakterier fra den overvægtige tvilling,
tog mere på med den samme mad sammenlignet med mus,
der fik bakterier fra den slanke tvilling.
Det hjælper os til at forstå, hvorfor nogle mennesker
har sværere ved at tabe sig.
Nogle mennesker taber sig, tager på,
taber sig, tager mere på, og vægten stiger støt.
Vi tror, mikrobiomet er nøglen.
Man skal måske på slankekur i 9 til 12 måneder for at omdanne økosystemet
for at forhindre, at man tager endnu mere på,
når man spiser hamburgere igen.
Ved at bruge mikrobiomdata, som vi har indsamlet fra individer,
begynder vi at forudsige, hvilke fødevarer der er bedst for hver enkelt person.
I hvert fald hvad angår blodsukkerniveauet.
Østers, det er godt.
Ingen aubergin-sandwiches. Det er skidt.
For en som mig, der kæmper med tvangstanker,
hjælper det ikke nødvendigvis med et pointsystem.
Vi bør putte hotdogs i.
Hotdogpølsen og brødet har en gul rating.
- Det er ikke så slemt. - Men heller ikke godt.
Det er bedre med ost og avocado.
Jeg kan godt lide avocado.
Det er fedt. Jo flere toppings man tilføjer, jo bedre.
9,3 – SVINEMØRBRAD MED ZUCCHININUDLER
Åh gud. Svinemørbrad. Fortæller du mig, at svinekød er godt?
Det står jeg fast på.
LIVRETTER KYLLINGEPØLSE OG ÆG
Hej, Kimmie!
Hej, Annie!
- Hej, Kimmie. - Eran.
Du har før spurgt,
hvorfor man ikke kan tabe sig, når man prøver?
Da vi så på dit mikrobiom, så vi, du havde et mindre mangfoldigt mikrobiom.
Vi bemærkede især en type bakterier, der hedder Prevotella. Du havde nul.
Du godeste.
Folk, der ikke har Prevotella, har svært ved at tabe sig.
Det andet, vi fandt, var,
at der var tre andre specifikke bakterier i din tarm,
som var i små mængder.
De påvirker produktionen af et særligt tarmhormon, der giver mæthedsfølelse.
Måske derfor, du altid er sulten.
Det er aldrig så simpelt som én bakterie, for ingen bakterie virker alene.
Man må forstå, hvordan de virker i et økosystem,
og derfor analyserer vi mikrobiomet som helhed.
Giver det mening?
Absolut. Jeg er faktisk lidt forbløffet. At I er stand til
at finde ud af alt det om mig
ved at teste afføring.
Det virker bare svært.
Hvorfor virker det, som om jeg sidder fast?
Sidder jeg fast?
Nej, du sidder ikke fast.
Det gode er, at du kom hertil, men du kan også komme videre.
Du bør foretage en livsstilsændring,
hvor du omlægger din kost,
så den passer bedre til dine gode bakterier.
Ja.
Vi kan måske finde noget, der er rart,
som kan opretholdes i lang tid, og som også ville være godt for dig.
Vi har talt om altid at tælle,
ikke kalorier,
men antallet af frugt og grøntsager, du spiser hver uge.
Mellem 20 og 30 anses normalt for godt.
Okay.
Det gør alting mere klart.
Forskellige bakterier, forskellige livsstile, forskellige ting,
der sker for forskellige mennesker
på forskellige tidspunkter, giver forskellige resultater.
Mit liv er ret hektisk.
Jeg er ansvarlig for mange mennesker.
Jeg har en syg mor, som jeg tager mig af.
Jeg er enlig mor til tre børn.
Min søn har autisme, så jeg underviser ham altid.
Når man spiser i en husstand med forskellige aldersgrupper,
som vil spise forskellige ting, skal man lave mad til sig selv, og så til dem.
Det kan være både svært og dyrt.
Så at få mine børn med på et måltid, som alle kan lide,
det er mit projekt.
Jeg har spist 10.000 hotdogs siden starten af min karriere.
VERDENSMESTER I HURTIGSPISNING
Jeg er japaner, men jeg har spist som en amerikaner.
Jeg tror, det er det, der har ødelagt min krop.
Wow, sikken duft.
Det er ægte japansk mad, ikke?
Så smukt.
Skader konkurrencespisning din mave?
Når vi går ud sammen, spiser vi andre mere end dig.
Ja, det er sandt.
Kobi tror, han er ødelagt.
Han føler ikke sult eller mæthed.
- Han føler slet ikke de ting. - Virkelig?
Nogle gange indser han, at han ikke har spist i tre dage.
Er det virkelig så slemt?
Jo mere man spiser, især junkfood, jo mere skader man sin krop.
Siden jeg startede min karriere,
har jeg tænkt på,
hvilken skade jeg har forvoldt min krop.
Jeg vil gerne vide, hvordan det skader min hjerne og mit nervesystem.
Førhen havde jeg et billede af mig selv
som et hoved, en hjerne og så resten,
og det er sådan, jeg lever mit liv.
Mine tanker produceres kun heroppe.
Det er lidt fjollet, og det minder mig om den måde,
min lille nevø tegner folk på.
Bare et hoved med to små fødder på,
og nu ved vi, at tarmen er en vigtig rådgiver for hjernen.
Den sender information til hjernen og bliver en del af, hvordan vi har det.
Vi kender alle til vores første hjerne heroppe,
men vi har en anden hjerne herinde i vores maver.
Og der er flere nerver i den anden hjerne, end der er i vores rygmarv.
Tarm-hjerne-aksen er tovejskommunikationen mellem det,
der foregår i vores maver, og det, der foregår i vores hjerne.
Tænk på hjernen og maven som bedste venner.
Hvis den ene ikke virker, følger den anden trop.
Det er måske det, der gør, at vi kan nyde maden, vi spiser,
og fortæller os, hvad vi skal spise hvornår.
Det er ikke kun mikroberne, der kan påvirke din hjerne,
men maden, du spiser, kan påvirke mikroberne, der kan påvirke din hjerne.
CORK, IRLAND
I dag er vi på det engelske marked her i Irland,
hvor jeg handler om lørdagen.
Man kommer med en indkøbsseddel, men jeg smider den ud hver gang.
Duften, farverne, alt her er tillokkende,
men din tarm drager dig også mod ting, den ikke burde.
Vi opfatter vores madvalg som noget, der styres af vores hjerne,
men hvad hvis det er signalerne fra vores tarm, der trækker i trådene?
Det her elsker mine mikrober virkelig,
og jeg har en indre kamp, fordi det er opskriften på at tage på.
Hvor sulten du føler dig, din lyst til noget
kan stamme fra en lille bakteriepopulation i din tarm, der siger:
"Jeg vil gerne have de pomfritter."
Sukker giver sukkerelskende mikrober.
Fedt giver fedtelskende mikrober.
Så når jeg er i Kina og ikke spiser så meget sukkerholdig mad,
fordi der er lidt sukker i maden der,
mister jeg for eksempel lysten til at spise chokolade.
Normalt i Nordamerika har jeg lyst til chokolade hver dag.
- Godmorgen. - Godmorgen.
- Alt vel? - Ja, dig?
Alt vel.
Godmorgen.
I dag vinder mine mikrober,
så vi går med chokoladen.
Jeg føler tit trang.
Nogle gange er det eneste, jeg har lyst til, en helt rød bøf.
Jeg prøvede at ignorere det, men jeg prøver at lytte mere til min krop.
Min krop har lyst til is, slik eller hamburgere.
Gid jeg kunne spise den.
Jeg elsker fisk og skaldyr. Jeg spiser så meget fisk som muligt.
Jeg plejede at have lyst
til kager og karry, da jeg var lille.
Jeg føler ikke den glæde ved at spise længere.
Fordøjelsen var sandsynligvis den første form for tænkning, som dyr udviklede.
Den gjorde, at nerverne kunne vurdere kvaliteten af maden,
hvordan det omgivende væv havde det, immuncellerne, der passerede.
Og da den var velfungerende,
var det en god bonus at have hjernen, som kan koordinere sanserne.
Hej Kimmie, vi er klar. Kom med.
Jeg får lavet min MR-scanning i dag.
Jeg er lidt bekymret.
Men jeg ser frem til at forstå, hvad der foregår i min krop.
Jeg er stadig lidt forvirret.
Jeg vil bare vide, hvordan min krop fungerer,
så jeg kan forbedre mig.
Hvordan har du det derinde?
Godt.
Vi viser dig et slideshow med en masse billeder.
Du skal bare se på det.
- Som du så tv eller en film, okay? - Okay.
Det, vi ser på, er aktivitet i hjernen.
Hvordan Kimmie og Kobi reagerer på stimuli. I det her tilfælde mad.
Vi har sød mad med højt kalorieindhold
eller fed og kalorieholdig salt mad.
Og det, vi ser med Kimmies hjerne, er, at når hun ser mad,
aktiveres den følelsesmæssige del af hendes hjerne,
men endnu vigtigere
mindskes evnen til at kontrollere disse følelsesmæssige reaktioner.
Kobis situation er mere kompleks.
Sult er en kompliceret proces.
Flere systemer er involveret.
Hjernen, tarmmikrobiomet,
inflammation, men også ens humør, ens minder, ens omgivelser.
Så mange ting er relateret til sult, og vi må se på hele kroppen.
Læger opdeles i specialer, hvor de kun fokuserer på ét organ
og ignorerer hele resten af kroppen.
Det minimerer vores forståelse af, hvordan alt hænger sammen.
Det smukke ved mikrobiomet er, det er overalt,
og dets virkninger mærkes overalt.
Vi må tænke mere holistisk.
En af de ting, jeg er interesseret i,
er, når tarmproblemer og hjerneproblemer forekommer samtidig,
og det er meget almindeligt. Det er meget almindeligt ved autisme,
Parkinsons sygdom, men også stressrelaterede psykiatriske lidelser
som angst og depression.
Det er altid spørgsmålet, hvad der kom først.
I de sidste fem år har vi opdaget, at folk med depressionslignende symptomer
mangler tarmbakterier, der laver kemikalier,
som former hjernens kemi.
Det ændrer, hvad man føler.
Og vi tror, det kan føre til depressionslignende symptomer.
Når man giver normale mus mikrober fra en rask person
og giver dem mulighed for at udforske,
vil de opsøge klart oplyste områder og generelt være nysgerrige.
Hvis man giver dem mikrober fra en deprimeret person,
kryber de hen i mørke områder,
og de udvikler stress, angst og depression.
Der var ændringer i kemikalierne involveret i serotonin,
humørmolekylet, i deres tarm og hjerne.
Når vi tilføjede bakterier i vores dyr, som depressive mennesker ofte mangler,
dæmpede det faktisk depressionsreaktionen.
De har måske stadig depression, men de føler det ikke så voldsomt.
Ja, det giver mening.
Når jeg træner til en konkurrence,
føler jeg mig aggressiv
og har ikke lyst til at tale med andre.
Det er skræmmende at tænke på, at hjernen og tarmen er så tæt beslægtede.
Det giver mig lyst til at spise mere forsigtig.
SAN DIEGO, CALIFORNIEN
Det er sejt.
Åh, mand. Du gør det godt.
Som far til en søn med autisme og en anden søn med ADHD,
og jeg har depression i min familie,
har jeg været interesseret i at se, om der er et link
til forstyrrelser i mikrobiomet.
Det har formet min forskerkarriere.
Og jeg har undersøgt, hvilke bakterier der spiller en rolle.
Vi så, at i mange tilfælde af autisme har børn diarré eller svær forstoppelse.
Ved andre hjernesygdomme, som Parkinsons, ser vi ofte en begyndende forstoppelse,
nogle gange årtier før den egentlige hjernesygdom viser sig.
For at forstå sammenhængen tager vi bakterier fra folk
med en sygdom som Parkinsons
og putter dem i mus.
Når vi tilføjer manglende bakterier i musene, mildnes symptomerne.
Det er en naturlig ting.
En naturlig genskabelse af balancen i kroppens økosystem og kemi.
Vi begynder at se, at det er afgørende
at forske i kroppen som én enhed,
hvis vi skal håndtere nogle af disse kroniske lidelser.
Godt at møde dig, Kobi.
Hej, doktor.
- Hej, Kobi, Maggie. - Godt at møde dig.
Jeg har nogle resultater.
Vi var glade for at se, at dine bakterier faktisk ser sunde ud.
Wow. Det overrasker mig.
Selvom konkurrencespisningen måske har haft en effekt,
har det faktum, at du har en normal, sund, japansk kost,
påvirket dit mikrobiom.
Fordi bakterierne i mikrobiomet reagerer inden for 24 timer efter madindtag.
Men hvad appetittabet angår, kan det være en kombination af mange ting,
som det fysiske stræk af maven, hormoner,
en slags inflammation eller fordøjelseshastigheden.
- Bare for at nævne et par ting. - Okay.
Men den anden del er hovedet.
Normalt bør læger ikke sige til folk, at det er noget, de forestiller sig,
men da jeg så på din hjernescanning, var der aktivitet overalt.
Alle områder i hjernen, der kan have noget at gøre med spisning,
kvalme eller mæthed, alt er aktivt.
Den virker næsten forvirret.
Det lyder slemt.
Det gav kun mening for mig,
hvis alle områder arbejdede sammen for at undertrykke,
så du ikke føler dig mæt, ikke føler væmmelse ved mere og mere mad.
Du kan se, hvor langt din krop går for at opnå det, du vil,
om så den skader sig selv.
Han sagde: "Jeg er allerede bange. Jeg ved ikke, om min hjerne er okay."
Der er ikke noget, der er slukket, væk eller ødelagt.
Det hele er der. Det hele er tændt.
Det er måske bare forbundet anderledes nu.
Din hjerne tror stadig, at du konkurrerer eller spiser den forarbejdede mad.
Denne situation er meget kompleks.
Det kunne være interessant at prøve
at lære at lytte til kroppen,
om så det bare er en duft eller at sanse helt basale ting,
og lære at føle det nogle gange.
Det er en lang rejse.
Han sagde: "Det her bliver en lang rejse, ikke?"
Jeg spiser for meget, fordi jeg er konkurrencespiser.
Men almindelige mennesker spiser også for meget til tider.
Når man spiser for meget, nyder man ikke smagen
eller duften af maden.
Man ignorerer kroppens signaler, såsom mæthed.
KARTOFFELFRIKADELLE
Det starter tidligt.
Mange børn bliver opdraget til
at spise alt på tallerkenen, fordi sådan gør artige børn.
Så vi lærer at ignorere vores appetit,
men vænne os til tidspunkter, hvor vi spiser.
Vi sidder på telefonen eller ved computeren hele tiden.
Det handler mere om at lytte til sin krop.
Jeg håber, jeg får et langt og sundt liv.
Godmorgen.
Jeg har besluttet at trække mig fra konkurrencespisning.
Jeg har ikke lavet andet de sidste 20 år.
Jeg er bekymret for, hvad næste skridt bringer,
men jeg er også spændt på fremtiden.
Jeg har blandede følelser.
Men først
vil jeg få min hjerne og min mave på ret køl.
Vi arbejder aktivt på at øge antallet af forskellige mikrobiombehandlinger.
Er dit mikrobiom beskadiget, kan vi så hele det med afføring?
Det er meget værdifuldt. Mere værdifuldt end guld.
Hvad ville du sige, hvis en læge sagde, at en andens afføring kunne redde dit liv?
Ved en fækal mikrobiota-transplantation, kaldet FMT,
indfører man afføring fra en anden i kroppen på en inficeret patient.
Han tilbyder behandling med koloskopi, lavement eller piller.
Fækal mikrobiota-transplantation er den første godkendte behandling,
der involverer mikrobiomet, som er tilgængeligt for læger.
Men det må kun bruges til én bestemt type sygdom.
C. difficile. Når bakterier inflammerer tyktarmen og forårsager ekstrem diarré.
Vi tager bakteriekulturen fra en rask person
og sprøjter den op i tyktarmen
for at gen-bæ-folke, genbefolke ens tarmbakterier deroppe.
Indgrebet har en helbredelsesfrekvens på 90 %.
Forskere prøver nu at finde ud af,
om det kan behandle hundredvis af andre mentale og fysiske lidelser.
SCLEROSE - CROHNS SYGDOM
Med fækale mikrobiota-transplantationer er der overbevisende evidens,
men feltet er under udvikling.
Vi prøver stadig at finde ud af, om det gavner i større populationer,
om effekten er langvarig.
DANIELLS KÆRESTE
Her er den. Ved siden af den mad, vi spiser senere.
- Ser den sund ud? - Den her er god.
Det ville nok skræmme de fleste at lave en fækaltransplantation,
især når man gør det selv.
De fleste raske mennesker ved nok ikke, hvordan det føles
at nå til et sted, hvor ens livskvalitet er så lav.
Jeg følte ikke, jeg havde andre valg.
Er det kærlighed?
Ja, ægte kærlighed.
Til min første fækaltransplantation brugte jeg min bror som donor.
Jeg begyndte langsomt at tage på, selvom jeg slet ikke ændrede min kost.
Og jeg kunne selv gå på toilettet for første gang i tre år.
Men min akne forværredes,
og min bror har tidligere haft akne.
Og så besluttede jeg at bruge min kæreste som donor.
Han har ingen fysiske lidelser,
men han har nogle psykiske lidelser.
Jeg tog min kærestes piller i flere måneder.
Aknen gik væk.
Men jeg bemærkede, at min depression blev værre end nogensinde før.
Jeg fik de bakterier, han normalt har,
og det forværrede den depression, jeg allerede havde.
Jeg gik tilbage til min bror som donor.
På en uge forsvandt depressionen helt.
Den ryger direkte derned.
Sammen med isen.
Der er risici ved FMT.
Når man får en FMT, får man de gode bakterier.
Men de dårlige bakterier kan også følge med.
Jeg ville elske, hvis det var den perfekte løsning.
Men alle de gastroenterologer, jeg kender, er meget påpasselige.
Vi kunne transplantere en tilbøjelighed til alle mulige sygdomme.
Så jeg beder folk om ikke selv at eksperimentere
med nogle af de mere aggressive terapier.
Hvis en afføringstransplantation kunne give dig
følelsen af sult og mæthed tilbage, ville du så gøre det?
Ja, hvis det kunne hjælpe på mine problemer,
ville jeg uden tvivl prøve det.
Jeg vil gerne være forsøgskanin.
En andens afføring kan redde dit liv.
Fækal mikrobiota...
Jeg syntes, det lød totalt underligt,
men al den snak om lort hjalp mig til at forstå,
at det er normalt at skide.
Det er hverdag. Alle gør det. Så hvorfor ikke tale om det?
Jeg nævner det, og det bliver en tilfældig snak om bæ.
Når jeg lægger på, tænker jeg: "Var det sært?"
Sådan var det før, nu tænker jeg: "Nej, det er normalt."
Fækaltransplantationer er et ret kontant værktøj.
Vi foretrækker en målrettet tilgang,
som et præcist probiotikum til at forbedre et specifikt sundhedsaspekt.
De fleste probiotika, man kan købe, er ikke mavetarmbaciller.
De er ikke designet til at leve i vores tarme.
De er normalt baciller, man finder i fermenteret mælk eller ost,
mælkesyrebakterier.
Så de er ikke designet til at tage ophold.
Det er som at tage en stueplante og smide den ud i junglen
og håbe, at den pludselig ville gro.
Moderne medicin handler i høj grad om at behandle symptomer
snarere end de underliggende problemer.
LORTEIDEER
Fremadrettet ønsker vi en smartere tilgang
til at målrette mikroberne i vores tarm for at opnå positive resultater
og forhindre, at mange af problemerne overhovedet opstår.
Mikrobiomet ændrer lægevidenskaben,
fordi alle kan være deres egen apoteker ved blot at vælge den rette mad for dem.
Efter vores fund begyndte min kollega
at drikke smoothies med 60 forskellige slags planter om dagen.
I kan se, at han er i det røde område her med sin normale kost.
Men efter de smoothies er han ovre i det orange område.
Det tog et par uger, men han er et helt andet sted i diagrammet.
Da det slutter et par måneder senere,
har han nu et langt mere forskelligartet mikrobiom,
end han havde i starten.
Du begyndte ikke at drikke dem?
Nej, jeg smagte dem.
Det er en af de ting, der kræver samarbejde
mellem forskere og kokke
for ikke bare at få alle de rigtige ting, men for at det smager godt.
Jeg aner ikke, hvad det betyder, men fedt nok.
IND KOMMER KOKKEN
Okay, lad os komme i gang.
60-PLANTE SMOOTHIEOPSKRIFT
Rød- og grønbladet salat, tjek.
Spinat, tjek. Grønkål, tjek.
Det grønne fra gulerødder, tjek.
Tomater, gulerødder, squash, nogle avocadoer.
Radiser og dadler er en kombination, jeg ikke har prøvet endnu,
men måske bliver det min nye macaronsmag.
Hvor meget smoothie spiser han?
Den mængde frugt og grønt er, hvad jeg spiser på en uge.
En kop vand.
Det føles lidt som et videnskabeligt show-eksperiment.
Jeg smider en hel klump ingefær i.
For vi kan ikke få nok ingefær.
Min første tanke er, hvem har tid til det?
Vi tager en hel figen. Dem elsker jeg.
Den lyserøde farve er sikkert ekstra sund.
Antioxidanter.
Kartoflen. Jeg er også...
Den bliver så... Der er en første gang for alt.
Og en teskefuld.
Det var vist det.
Okay.
Jeg tror, det får en utrolig interessant farve.
Det ser ikke værst ud. Men heller ikke lækkert.
Men jeg har drukket klammere smoothies.
Det lugter grønt.
Den er så tyk.
Den har tekstur.
Ikke så ringe.
Den er okay. Den smager sund.
- Hvordan ville du forbedre den? - Ved at fjerne ting som rosenkål.
Ting, der gør den overvældende,
eller hvis man vil det, så lav det til en gazpacho.
Mange grønne smoothies ville være bedre,
hvis de tilføjede lidt salt og eddike, og så drak man bare gazpacho.
Det lyder godt, men man skal bare krydre deres smoothies.
Det er spektakulært, hvad mad kan gøre ved en,
og hvordan det, man spiser, ændrer ens krop.
Det, du spiser i dag, påvirker dit mikrobiom inden for 24 timer.
Min regel er "tæl altid".
Tæl altid antallet af frugter og grøntsager, du spiser.
Spiser du 20-30 forskellige frugter og grøntsager om ugen, er du okay.
Vil du have nogle simple regler?
Tænk på, hvad generationerne før os spiste.
Grøntsager, frugt, nødder, bønner,
selv fermenteret mad, der vrimler med forskellige mikrober.
Fermenteret mad var de originale probiotika.
Tag grøntsager, tilsæt salt, lad det stå ved stuetemperatur,
og så har man lækker, fermenteret mad på et par dage.
- Det går godt. - Gør det? Det er godt, skat.
Ser majs sådan ud, når det ikke er majs?
Når det er friskt og ikke pakket ind i plast? Ja.
Der er majs indeni.
Ja.
Jeg var uden tvivl forvirret tidligere.
At lære om videnskaben bag hjalp mig til at vide:
"Okay, du kan ikke bare sige, du er på kur."
Man skal ændre sin livsstil
og gøre små ting hver dag.
- Kartofler skåret og skyllet. - Ja.
Mine børn elsker at konkurrere.
De hjælper mig. Det er en madlavningskonkurrence.
Jeg får dem med ud at handle.
Så laver vi mad.
Vi har brugt mere tid sammen, mens vi gør det.
Hvad laver du?
Jeg hjælper. Jeg vil være kok for evigt.
Vil du?
Ja, jeg vil lave mad hver dag. Jeg vil være kok.
Jeg har oplevet, hvordan folk taler om deres krop,
og hvilket forhold de har til den.
To æg og to æggeblommer.
Der er ikke én supersund madvare, man kan spise,
eller ét råd, man kan følge, som gør alting bedre.
Det handler mere om at skabe en relation til tarmen.
I gør det godt. Klør fem.
Videnskab og læring kan genskabe forbindelsen,
men kun hvis man har en oplyst fornemmelse af det.
Carbonara er den totale realisering af de madvarer, jeg frygter mest.
Siden jeg blev interesseret i tarmene, er jeg blevet meget mere afslappet.
Jeg føler, jeg ved, hvor robust, stærkt og stabilt det organ kan være,
hvis jeg behandler det godt.
Det handler mere om at lytte til sin krop og skabe en klogere kropsfølelse.
Det, der har påvirket mig mest i min karriere,
mere end konkurrencespisning, er hotdoggen.
Okay, vi tilføjer avocado, shiso, shiitake og hvidløg.
Ja! Det smager så godt.
Jeg vil skabe en sundere hotdog
kombineret med sunde japanske ingredienser.
Den smager godt.
Så lækkert!
Det er nyt. Ustoppelig.
Du kan spise noget og se, hvordan du har det.
Halvanden, to og en halv time senere, når det optages i mit blod.
Kage, pomfritter og chips smager godt det første sekund,
og man tænker: "Mere af det," men senere føler man sig træt og omtåget.
Et måltid med ris og grøntsager er måske ikke lige så vanedannende,
men man føler sig mere stabil.
Eller måske ikke for dig, prøv at se.
Det føles meget bekræftende, at jeg kan tillade mig at nyde mad mere.
Tanken om at kunne spise en skål mad med min mand
og ikke straffe mig selv ved ikke at spise noget
dagen efter.
Det ville være skønt.
Mor, godt klaret med majsen.
Vi skåler for mors gode madlavning.
- Okay. - Ja!
Det er eneste vigtige er, hvordan du har det.
Hvad du synes. Hvad du gør. Ingen andre betyder noget.
Og måske er det bedst for mig, at min krop er anderledes.
Din krop er eksperten, og du bør lytte til den.
At få mere viden om tarmen gjorde mig mere stolt af den.
Jeg kan endda sige, at jeg føler loyalitet over for min tarm,
selv over for mit numsehul.
Alle bør ikke tale om afføring hele tiden, især ikke hvis de ikke har lyst.
Men man bør vide noget om den.
TYPE 1 - TYPE 2 - TYPE 3
Der findes for eksempel syv forskellige bækonsistenser,
som er fint beskrevet i Bristolskalaen for afføring.
Syv og seks er en ret flydende afføring.
Det kan ske, hvis fordøjelsen forstyrres af en infektion.
Fire og tre er, hvad man helst vil se i toilettet,
og de beskrives som en pølse eller slange, glat og blød.
Og så kommer vi til gedelortene,
som er, når der er forstoppelse.
Konsistensen eller formen kan være en meget nyttig, god information.
Som en kort sms fra din tarm.
Så tag hellere et kig indimellem.
Og forstå så hentydningen.
Tekster af: Hani Abildskov Abu-Khalil